ЗАТВЕРДЖУЮ
                                                                       Директор     Колиндянської
                                                                         загальноосвітньої школи І-ІІІ ст.
                                                                            А. Л. Довгань
                                                                                 « 31 » серпня  2018 р.

НАСКРІЗНА ОСВІТНЯ ПРОГРАМА
КОЛИНДЯНСЬКОЇ ЗАГАЛЬНООСВІТНЬОЇ ШКОЛИ
 І-ІІІ СТУПЕНІВ 
НА 2018/2019 НАВЧАЛЬНИЙ РІК

                                                                                                                                                     
СХВАЛЕНО
    педагогічною радою Колиндянської 
загальноосвітньої школи   І-ІІІ ступенів                                                                                                                                                                                
                                                                  протокол № 1 від 31.08.2018 р.

Зміст

І. Загальні положення……………………………………………………………..3
1. Призначення школи та засоби його реалізації………………………………..4
2. Опис «моделі» випускника школи…………………………………………….8
3. Цілі та задачі освітнього процесу школи……………………………………14
4. Навчальний план та його обгрунтування……………………………………19
5. Особливості організації освітнього процесу………………………………...22
6. Показники (вимірники) реалізації освітнього процесу……………………..22
7. Програмно-методичне забезпечення освітньої програми…………………..24
8. Додатки………………………………………………………………………....25

Духовна сила нації – творчий потенціал народу, глибоке усвідомлення надбання українців минулих років. Найважливіше завдання сучасної школи - розвивати творчі здібності учнів, допомагати їм реалізовувати свої таланти. Всебічний і гармонійний розвиток особистості передбачає єдність її освіченості, вихованості, загального розвитку. 
Сьогодні освіта - вже не підготовка до життя, а спосіб життя. Завдання школи полягає у формуванні глобальної компетентності учня, необхідної кожній сучасній людині для успішної життєдіяльності. Глобально компетентні люди мають застосовувати такі якості, характеристики і здібності, щоб не лише вивчати навколишній світ, а й жити в ньому. Педагогам, щоб допомогти учням стати глобально компетентними, потрібно не тільки розвивати ці якості у собі, а й шукати способи їх розвитку в учнів.  За експертними оцінками, найбільш успішними на ринку праці в найближчій перспективі будуть фахівці, які вміють навчатися впродовж життя, критично мислити, ставити цілі та досягати їх, працювати в команді, спілкуватися в багатокультурному середовищі та володіти іншими сучасними вміннями.
          Потужну державу і конкурентну економіку забезпечить згуртована  спільнота творчих людей, відповідальних громадян, активних і підприємливих. Саме таких повинна готувати середня школа України. Центральне місце в системі освіти належить середній школі. В школі ще можна вирівняти дисбаланс у розвитку дітей. Світогляд закладається саме в сім’ї та школі. У школі формується особистість, її громадянська позиція та моральні якості. Тут вирішується, чи людина захоче і чи зможе навчатися впродовж життя.
            Пріоритетного значення в розбудові нової школи набуває завдання формувати в учнів систему загальнолюдських цінностей – морально-етичних (гідність, чесність, справедливість, турбота, повага до життя, повага до себе та інших людей) та соціально-політичних (свобода, демократія, культурне різноманіття, повага до рідної мови і культури, патріотизм, шанобливе ставлення до довкілля, повага до закону, солідарність, відповідальність). У центрі освіти має перебувати виховання в учнів відповідальності за себе, за добробут нашої країни. У центрі освіти має перебувати виховання в учнів відповідальності за себе, за добробут нашої країни У здійсненні виховного процесу мають ураховуватися такі організаційні орієнтири:
•	виховання не зводиться до окремих виховних занять; ü до створення виховного середовища залучається весь колектив школи; 
•	учитель є взірцем людини вихованої, своїм прикладом він надихає і зацікавлює дитину; 
•	 у плануванні діяльності враховуються індивідуальні нахили і здібності кожної дитини, створюються належні умови для їх реалізації; 
•	 співробітництво з позашкільними закладами освіти; 
•	 активне залучення до співпраці психологів і соціальних педагогів; 
•	 налагодження постійного діалогу з батьківською спільнотою.

Розділ 1
Призначення школи та засіб його реалізації
Колиндянська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів є комунальною власністю Колиндянської ї сільської  ради Чортківського району Тернопільської області. Управління та фінансування здійснюється відділом освіти, молоді та спорту Колиндянської сільської ради, якому делеговані відповідні повноваження. Будівля школи  складається із 1 корпусу / школа прийнята в експлуатацію 1975 року. 
 Навчальний заклад  у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України "Про освіту", "Про загальну середню освіту", іншими законодавчими актами України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, Кабінету Міністрів України, наказами Міністерством освіти і  науки України, інших центральних органів виконавчої влади, рішеннями місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування,  Положенням про загальноосвітній навчальний заклад, іншими нормативно-правовими актами, Статутом школи.
          Головною метою навчального закладу є різнобічний розвиток, виховання і соціалізація особистості, яка усвідомлює себе громадянином України, здатна до життя в суспільстві та цивілізованої взаємодії з природою, має прагнення до самовдосконалення і навчання впродовж життя, готова до свідомого життєвого вибору та самореалізації, трудової діяльності та громадянської активності, тобто новий випускник.
        Головними завданнями навчального закладу є:
- забезпечення реалізації права громадян на повну загальну середню освіту;
-  виховання громадянина України;
- виховання шанобливого ставлення до родини, поваги до народних традицій і звичаїв, державної та рідної мови, національних цінностей українського народу та інших народів і націй;
- формування і розвиток соціально зрілої, творчої особистості з усвідомленою громадянською позицією, почуттям національної самосвідомості, особистості, підготовленої до професійного самовизначення;
 - виховання в учнів поваги до Конституції України, державних символів України, прав і свобод людини і громадянина, почуття власної гідності, відповідальності перед законом за свої дії, свідомого ставлення до обов’язків людини і громадянина;
 - розвиток особистості учня, його здібностей і обдаровань, наукового світогляду;
 - реалізація права учнів на вільне формування політичних і світоглядних переконань;
- виховання свідомого ставлення до свого здоров’я та здоров’я інших громадян як найвищої соціальної цінності, формування засад здорового способу життя, збереження і зміцнення фізичного та психічного здоров’я учнів;
- генерація нових знань та розвиток відчуття соціальної справедливості;
- створення умов для оволодіння системою наукових знань про природу, людину і суспільство.
Саме виховання компетентної, відповідальної за своє життя людини і є головним завданням  школи.
          Навчальний заклад несе відповідальність перед особою, суспільством і державою за:
- безпечні умови освітньої діяльності;
- дотримання державних стандартів освіти;
- дотримання договірних зобов’язань з іншими суб’єктами освітньої, виробничої, наукової діяльності, у тому числі зобов’язань за міжнародними угодами;
- дотримання фінансової дисципліни.
          У відповідності до чинного законодавства загальноосвітній навчальний заклад здійснює освітній процес відповідно до рівнів загальноосвітніх програм трьох ступенів освіти:
I ступінь - початкова загальна освіта;
II ступінь - основна загальна освіта;
III ступінь - середня (повна) загальна освіта.
Призначення кожного ступеня навчання визначається Типовим положенням про загальноосвітній навчальний заклад та окреслено у відповідних освітніх програмах.
Освітні програми, реалізовані в школі, спрямовані на:
•	формування в учнів сучасної наукової картини світу;
•	виховання працьовитості, любові до природи;
•	розвиток в учнів національної самосвідомості;
•	формування людини та громадянина, яка прагне вдосконалювання та перетворення суспільства;
•	інтеграцію особистості в систему світової та національної культури;
•	рішення задач формування загальної культури особистості, адаптації особистості до життя в суспільстві;
•	виховання громадянськості, поваги до прав і свобод людини, поваги до культурних традицій та особливостей населення регіону, України та інших народів в умовах багатонаціональної держави;
•	формування потреби учнів до самоосвіти, саморозвитку, самовдосконалення.
            У навчальному закладі створені та функціонують предметні методичні комісії,  методична рада школи.
            Ефективному управлінню якості освітньої діяльності в школі сприяють система ІСУО та програма КУРС Школа.
             Наша школа -  школа рівних можливостей для всіх; школа в якій навчаються поряд обдаровані діти в тій чи іншій галузі та «звичайні»; школа, яка  намагається дати можливості для розвитку кожній дитині та розвинути її так, щоб вона була успішною в житті;  школа компетентнісного розвитку і самовдосконалення з ідеалом вільної, життєлюбної, талановитої особистості. Тобто, щоб дитина, навчаючись в школі, змогла набути всі життєві компетенції в тому обсязі, в якому вони їй потрібні для її успішного становлення. 		
Сучасний підхід до стратегії розвитку освіти наголошує, що якість освіти є найефективнішим засобом для задоволення освітніх потреб суспільства, сім'ї, дитини. Якість оцінюється моральними та ринковими категоріями, це не тільки якість кінцевих результатів, але й всіх процесів, які впливають на кінцевий результат. Тому управління школою  зосереджене на управлінні якістю освіти. А це означає співвіднесення результатів роботи школи з метою, яку колектив школи поставив перед собою. Школа працює на засадах “педагогіки партнерства”. Основні принципи цього підходу:
•	повага до особистості;
•	доброзичливість і позитивне ставлення;
•	довіра у відносинах;
•	діалог – взаємодія – взаємоповага;
•	розподілене лідерство (проактивність, право вибору та відповідальність за нього, горизонтальність зв’язків);
•	принципи соціального партнерства (рівність сторін, добровільність прийняття зобов’язань, обов’язковість виконання домовленостей).
Школа допомагатиме батькам здобувати спеціальні знання про стадії розвитку дитини, ефективні способи виховання в дитині сильних сторін характеру і чеснот залежно від її індивідуальних особливостей. 
Досягнення мети, тим самим призначення школи, забезпечується шляхом формування ключових компетентностей, необхідних кожній сучасній людині для успішної життєдіяльності, визначених Законом України «Про освіту»:
•	вільне володіння державною мовою;
•	здатність спілкуватися рідною та іноземними мовами;
•	математична компетентність;
•	компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій;
•	інноваційність;
•	екологічна компетентність;
•	інформаційно-комунікаційна компетентність;
•	навчання впродовж життя;
•	громадянські та соціальні компетентності, пов’язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, з усвідомленням рівних прав і можливостей;
•	культурна компетентність;
•	підприємливість та фінансова грамотність;
•	інші компетентності, передбачені  Державним стандартом освіти.

Розділ 2 
Опис "моделі" випускника школи
Модель випускника Нової Української Школи – це необхідна основа для сміливих і успішних кроків у своє майбутнє. Всі  інші здобутки у сфері компетентності може принести людині лише наполеглива цілеспрямована праця, бажання вчитися і ділитися досвідом з іншими. 
Випускник школи має міцні знання і вміло користується ними. Знання та вміння отримані учнем тісно взаємопов’язані з його ціннісними орієнтирами.
Набуті життєві компетентності  випускник вміло використовує для успішної самореалізації у житті, навчанні та праці. Він вміє критично мислити, логічно обґрунтовувати позицію, виявляти ініціативу, творити, вирішувати проблеми, оцінювати ризики та приймати рішення.
	Сучасному суспільству потрібні люди, які можуть самостійно, творчо мислити, здатні до реалізації  здібностей, згідно своїх інтересів і потреб. Головним завданням школи є підготовка учнів до самостійного життя, в якому вони мають вирішувати реальні завдання в непростих умовах сьогодення.
     Ступінь самовизначення і самореалізації особистості випускника безпосередньо залежить від рівня його інтелектуального, морального і творчого розвитку. Це означає, що  йому необхідно не просто оволодіти  сумою знань різних наук, а їхньою цілісною системою, яка відображає єдину наукову картину світу.
     Як відомо, головним критерієм оцінки діяльності школи є те, чого досягають її випускники. Дбаючи про свій педагогічний імідж, прагнучи до розвитку, Колиндянська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів намагалась створити модель випускника школи, яка повинна стати орієнтиром всієї шкільної діяльності. Таку модель було створено як систему  основних компетентностей випускника, які необхідні для його життєвого та професійного самоврядування. Ця модель – колективний, довготривалий творчий проект вчителів, учнів та їх батьків.
 Наш випускник – це передусім людина творча, з великим потенціалом саморозвитку та самореалізації, широким спектром особистості:
•	випускник школи - патріот з активною позицією, який діє згідно з морально-етичними принципами і здатний приймати відповідальні рішення;
•	прагне до самоосвіти та вдосконалення;
•	готовий брати активну участь у суспільно-культурному житті  громади, держави;
•	свідомо ставиться до свого здоров’я та довкілля;
•	мислить креативно, використовуючи увесь свій творчий потенціал
•	інноватор, здатний змінювати навколишній світ, розвивати економіку, конкурувати на ринку праці, вчитися впродовж життя.

Освічені українці, всебічно розвинені, відповідальні громадяни і патріоти, здатні до інновацій – ось загальна формула, до якої прагне школа, і наша є не винятком. Стоячи на порозі великим змін, ми приймаємо їх і будуємо формулу «випускника» по максимуму, тому що віримо:  ось хто поведе Україну  в ХХІ століття.
Сучасний світ складний. Дитині недостатньо дати лише знання. Ще необхідно навчитися користуватися ними. Знання та вміння, взаємопов’язані з ціннісними установками учня, формують його життєві компетентності, необхідні для успішної самореалізації у житті, навчанні та праці.
Ключові компетентності – це ті якості, яких кожен потребує для особистої реалізації, розвитку, активної громадянської позиції, соціальної інклюзії та працевлаштування і які здатні забезпечити життєвий успіх молоді у суспільстві знань.
До ключових компетентностей, визначених Новою школою і педагогічною радою школи,  належать:
1) вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях;
2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування;
3) математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей у  навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини;
4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження;
5) інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, школа, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади;
6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів, розуміючи важливість збереження природи для сталого розвитку суспільства;
7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає  опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях;
8) навчання впродовж життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі;
9) громадянські та соціальні компетентності, пов’язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають співпрацю з іншими особами для досягнення спільної мети, активність в житті класу і школи, повагу до прав інших осіб, уміння діяти в конфліктних ситуаціях, пов’язаних з різними проявами дискримінації, цінувати культурне розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України, дбайливе ставлення до власного здоров’я і збереження здоров’я інших людей, дотримання здорового способу життя;
10) культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості;
11) підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають  ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень.
Усі перелічені компетентності однаково важливі й взаємопов’язані. Кожну з них діти набуватимуть послідовно, поступово під час вивчення різних предметів на всіх етапах освіти. 
Основою такої моделі є Концепція Нової української школи.
           
Модель підготовки компетентного випускника
Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Випускник школи	

Життєві компетентності	

Інформаційно-інтелектуальна		
Самоосвітня		
Соціальна		
Здоров’язберігаюча	

Теоретичне обґрунтування та опис існуючої моделі

1.  Інформаційно-інтелектуальна компетентність передбачає:
 Оволодіння різноманітними інформаційними технологіями, вміннями здобувати, критично осмислювати і творчо використовувати інформацію.   Проблема інтелектуального розвитку дітей базується на ширших, системних філософських поглядах. Це – концепції синергетики, життєтворчості, діалогу культур, педагогики як еволюції життя, взаємозв’язку навчання та розвитку учнів.
  Яким шляхом:
    Формування і розвиток інформаційних умінь здійснюється в процесі навчальної діяльності в урочний і позаурочний час. Для підготовки повідомлень, написання рефератів, наукових робіт діти вчаться використовувати кілька джерел інформації, спираючись на самостійно складений план роботи чи попередньо опрацьовані тези на інші згорнуті форми відповіді. На інтегрованих уроках вчаться встановлювати міжпредметні зв’язки, під час уроків – тренінгів – вивчати навчальні теми , спираючись на підручник та інші джерела. Творчі вітальні, літературно-музичні композиції розширюють рамки застосування цих умінь. 
Цілеспрямоване формування мовленевої дяільності полягає у свідомому, поетапному оволодінні учнями спеціальним компанентом навчального змісту.  Вчителі, плануючи розвивальну мету уроку визначають завдання: навчити учнів порівнювати, узагальнювати, визначати головне чи доводити. В процесі роботи школярі ознайомлюються з правилами-орієнтирами прийомів мисленнєвої діяльності та методів наукового пізнання, вчаться свідомо застосовувати їх під час виконання різних робіт, переносити на інші предмети. 
2. Самоосвітня компетентність передбачає:
 Здатність самостійно здобувати і застосовувати знання та вміння; критично відбирати та аналізувати отриману інформацію; вміти працювати з персональним комп’ютером; здатність застосовуати набуті знання в житті, роботі, спілкуванні; вміти поглянути на себе з боку, критично оцінити себе та виробляти потребу в постійній освітній діяльності. 
      Яким шляхом:
 Розвиток трьох її  основних блоків.
  І. Соціально-освітнього, який передбачає: 
- співробітництво;
- ухвалення спільних рішень;
- розв’язання різних ситуацій;
- взаєморозуміння;
- активність;
- вироблення своєї позиції;
- вміння долати труднощі
ІІ. Мотиваційно- самоосвітнього який передбачає:
- розуміння особистих потреб;
- здатність до навчання;
- винахідливість;
- прагнення успіху;
- бажання змін;
- знаходження нестандартних рішень
ІІІ. Функціонально-самоосвітньго який передбачає:
- організаційне самонавчання;
- впорядкування своїх знань;
- оцінювання набутих знань;
- представлення, обгрунтування та захист отриманих результатів;
- уміння оперувати знаннями. Учитель є головною рушійною силою в забезпеченні процесу формування самоосвітньо компетентності. Від нього , від його професійної компетентності залежать результати , яких досягнуть учні.
3. Соціальна компетентність передбачає :
-	сформовану життєву позицію;
-	здатність виявляти національну гідність;
-	бажання успішно самореалізуватися  в суспільстві, як громадянин;
-	свідоме розуміння й впровадження в життя правової культури;
-	толерантне ставлення до поглядів і переконань інших людей;
-	здатність жити і працювати в колективі.
Яким шляхом :
-	кожен учень школи – член дитячої організації «Соколята», бере активну
участь в житті класу і школи; має власне доручення за виконання якого звітує перед членами свого учнівського колективу. Залучається до проведення тижнів  правових знань, виховується на кращих традиціях українського народу, його героїчному минулому, звичаях і обрядах. 
4. Здоров’язберігаюча компетентність передбачає:
        -   постійно впроваджує в життя принцип «Здорова дитина - здорова 
нація»;
-	знає основні свої дії та дії колективу під час надзвичайних ситуацій;
-	веде здоровий спосіб життя;
-	постійно підвищує фізичну енергію і стан.
Яким шляхом :
    Кожен учень школи бере активну участь у різноманітних спортивних конкурсах, змаганнях. Залучається до участі в тижнях ОБЖ та днях Цивільного захисту. Має можливість відвідувати спортивні секції, брати участь тижнях Довкілля. 

 Розвиток компетентностей випускника повинен відбуватися поетапно. Ось такі загальні риси і якісні характеристики на різних етапах закінчення школи повинен мати учень.

Моделі	Загальні риси	Якісні характеристики	

Випускник школи
 І ступеня	
Працелюбний,  уважний, старанний, емоційний, інтелектуальний; дитина з розвинутою мовою, мисленням, зоровою і слуховою пам’яттю, яка вміє  слухати і чути, мислити і володіти  почуттям самоконтролю та самостійності.	
Упевненість у собі, відчуття повноцінності, старанність, працелюбність, самостійність, дисциплінованість, добро зичливість, комунікативність, мотивація досягнення успіху, віджповідальність,  навчально-пізнавальні інтереси.	

Випускник школи
 ІІ ступеня	
Спостережливий, креативний, творчий, володіє почуття м пхихологічної захищеноситі, має аналітичні здібності, абстрактне мислення, регульовану пам’ять; здатний розмірковувати, має інтелектуальну пізнавальну активність.	
Особистісне самовизначення, потреба в громадському визнанні, прагнення до самоствердження,  задаволення своїм станговищем, його моральне усвідомлення; соціальна дорослість, відповідальність за свої вчинки, мотивація суспільно- корисної діяльності, пізнавальні інтереси, потреба в самопізнанні, адекватна самооцінка.	

Випускник школи
ІІІ ступеня	
Інтелектуально зрілий, самостійний у прийнятті рішень і виборі дій, теоретично усвідомлює свою мету, володіє своїми пізнавальними процесами, уміє рефлексувати , аргументувати і доводити свої судження, має критичне мислення, творчо активний, здатний до спілкування й пізнання загальних законів природи.	
Здатний усвідомити свою індивідуальну цілісність, неповторність, соціальнозрілий, професійно зорієнтований; критично ставиться до себе і своїх вчинків, відчуває потребу в пошуку сенсу життя, має соціальні та моральні переконання, громадянський світогляд, морально зрілий і готовий до самовизначення.

Розділ 3 
Цілі та задачі освітнього процесу школи
Враховуючи призначення і місце школи в освітньому просторі громади, школа працює над досягненням таких цілей та задач:
•	забезпечити засвоєння учнями обов'язкового мінімуму змісту початкової, основної, середньої (повної) загальної освіти на рівні вимог державного освітнього стандарту;
•	гарантувати наступність освітніх програм усіх рівнів;
•	створити основу для адаптації учнів до життя в суспільстві, для усвідомленого вибору та наступного засвоєння професійних освітніх програм;
•	формувати позитивну мотивацію учнів до навчальної діяльності;
•	забезпечити соціально-педагогічні відносини, що зберігають фізичне, психічне та соціальне здоров'я учнів;
•	підвищення кваліфікації педагогічних працівників шляхом своєчасного та якісного проходження курсів перепідготовки;
•	проведення атестації та сертифікації педагогів;
•	цілеспрямоване вдосконалення навчально-матеріальної бази школи.
Загальні очікувані результати навчання здобувачів освіти
Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.
№ з/п	Ключові компетентності	Очікувані результати	
1	Спілкування державною мовою	Уміння: ставити запитання і розпізнавати проблему; міркувати, робити висновки на основі інформації, поданої в різних формах (у текстовій формі, таблицях, діаграмах, на графіках); розуміти, пояснювати і перетворювати тексти задач (усно і письмово), грамотно висловлюватися рідною мовою; доречно та коректно вживати в мовленні термінологію з окремих предметів, чітко, лаконічно та зрозуміло формулювати думку, аргументувати, доводити правильність тверджень; уникнення невнормованих іншомовних запозичень у спілкуванні на тематику окремого предмета; поповнювати свій словниковий запас.
Ставлення: розуміння важливості чітких та лаконічних формулювань.
Навчальні ресурси: означення понять, формулювання властивостей, доведення правил, теорем	
2	Спілкування іноземними мовами	Уміння: здійснювати спілкування в межах сфер, тем і ситуацій, визначених чинною навчальною програмою; розуміти на слух зміст автентичних текстів; читати і розуміти автентичні тексти різних жанрів і видів із різним рівнем розуміння змісту; здійснювати спілкування у письмовій формі відповідно до поставлених завдань; використовувати у разі потреби невербальні засоби спілкування за умови дефіциту наявних мовних засобів; обирати й застосовувати доцільні комунікативні стратегії відповідно до різних потреб.
Ставлення: критично оцінювати інформацію та використовувати її для різних потреб; висловлювати свої думки, почуття та ставлення; ефективно взаємодіяти з іншими усно, письмово та за допомогою засобів електронного спілкування; ефективно користуватися навчальними стратегіями для самостійного вивчення іноземних мов; адекватно використовувати досвід, набутий у вивченні рідної мови та інших навчальних предметів, розглядаючи його як засіб усвідомленого оволодіння іноземною мовою.
Навчальні ресурси:підручники, словники, довідкова література, мультимедійні засоби, адаптовані іншомовні тексти.	
3	Математична компетентність	Уміння: оперувати текстовою та числовою інформацією; встановлювати відношення між реальними об’єктами навколишньої дійсності (природними, культурними, технічними тощо); розв’язувати задачі, зокрема практичного змісту; будувати і досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи у життєвих ситуаціях.
Ставлення: усвідомлення значення математики для повноцінного життя в сучасному суспільстві, розвитку технологічного, економічного й оборонного потенціалу держави, успішного вивчення інших предметів.
Навчальні ресурси: розв'язування математичних задач, і обов’язково таких, що моделюють реальні життєві ситуації	
4	Основні компетентності у природничих науках і технологіях	Уміння: розпізнавати проблеми, що виникають у довкіллі; будувати та досліджувати природні явища і процеси; послуговуватися технологічними пристроями.
Ставлення: усвідомлення важливості природничих наук як універсальної мови науки, техніки та технологій. усвідомлення ролі наукових ідей в сучасних інформаційних технологіях
Навчальні ресурси: складання графіків та діаграм, які ілюструють функціональні залежності результатів впливу людської діяльності на природу	
5	Інформаційно-цифрова компетентність	Уміння: структурувати дані; діяти за алгоритмом та складати алгоритми; визначати достатність даних для розв’язання задачі; використовувати різні знакові системи; знаходити інформацію та оцінювати її достовірність; доводити істинність тверджень.
Ставлення: критичне осмислення інформації та джерел її отримання; усвідомлення важливості інформаційних технологій для ефективного розв’язування математичних задач.
Навчальні ресурси: візуалізація даних, побудова графіків та діаграм за допомогою програмних засобів	
6	Уміння вчитися впродовж життя	Уміння: визначати мету навчальної діяльності, відбирати й застосовувати потрібні знання та способи діяльності для досягнення цієї мети; організовувати та планувати свою навчальну діяльність; моделювати власну освітню траєкторію, аналізувати, контролювати, коригувати та оцінювати результати своєї навчальної діяльності; доводити правильність власного судження або визнавати помилковість.
Ставлення: усвідомлення власних освітніх потреб та цінності нових знань і вмінь; зацікавленість у пізнанні світу; розуміння важливості вчитися впродовж життя; прагнення до вдосконалення результатів своєї діяльності.
Навчальні ресурси: моделювання власної освітньої траєкторії	
7	Ініціативність і підприємливість	Уміння: генерувати нові ідеї, вирішувати життєві проблеми, аналізувати, прогнозувати, ухвалювати оптимальні рішення; використовувати критерії раціональності, практичності, ефективності та точності, з метою вибору найкращого рішення; аргументувати та захищати свою позицію, дискутувати; використовувати різні стратегії, шукаючи оптимальних способів розв’язання життєвого завдання.
Ставлення: ініціативність, відповідальність, упевненість у собі; переконаність, що успіх команди – це й особистий успіх; позитивне оцінювання та підтримка конструктивних ідей інших.
Навчальні ресурси: завдання підприємницького змісту (оптимізаційні задачі)	
8	Соціальна і громадянська компетентності	Уміння: висловлювати власну думку, слухати і чути інших, оцінювати аргументи та змінювати думку на основі доказів; аргументувати та відстоювати свою позицію; ухвалювати аргументовані рішення в життєвих ситуаціях; співпрацювати в команді, виділяти та виконувати власну роль в командній роботі; аналізувати власну економічну ситуацію, родинний бюджет; орієнтуватися в широкому колі послуг і товарів на основі чітких критеріїв, робити споживчий вибір, спираючись на різні дані.
Ставлення: ощадливість і поміркованість; рівне ставлення до інших незалежно від статків, соціального походження; відповідальність за спільну справу; налаштованість на логічне обґрунтування позиції без передчасного переходу до висновків; повага до прав людини, активна позиція щодо боротьби із дискримінацією.
Навчальні ресурси: завдання соціального змісту	
9	Обізнаність і самовираження у сфері культури	Уміння: грамотно і логічно висловлювати свою думку, аргументувати та вести діалог, враховуючи національні та культурні особливості співрозмовників та дотримуючись етики спілкування і взаємодії; враховувати художньо-естетичну складову при створенні продуктів своєї діяльності (малюнків, текстів, схем тощо).
Ставлення:культурна самоідентифікація, повага до культурного розмаїття у глобальному суспільстві; усвідомлення впливу окремого предмета на людську культуру та розвиток суспільства.
Навчальні ресурси:математичні моделі в різних видах мистецтва	
10	Екологічна грамотність і здорове життя	Уміння: аналізувати і критично оцінювати соціально-економічні події в державі на основі різних даних; враховувати правові, етичні, екологічні і соціальні наслідки рішень; розпізнавати, як інтерпретації результатів вирішення проблем можуть бути використані для маніпулювання.
Ставлення:усвідомлення взаємозв’язку окремого предмета та екології на основі різних даних; ощадне та бережливе відношення до природніх ресурсів, чистоти довкілля та дотримання санітарних норм побуту; розгляд порівняльної характеристики щодо вибору здорового способу життя; власна думка та позиція до зловживань алкоголю, нікотину тощо. 
Навчальні ресурси: навчальні проекти, завдання соціально-економічного, екологічного змісту; задачі, які сприяють усвідомленню цінності здорового способу життя	
Виокремлюються в навчальних програмах такі наскрізні лінії ключових компетентностей:
•	«Екологічна безпека й сталий розвиток», 
•	«Громадянська відповідальність», 
•	«Здоров’я і безпека», 
•	«Підприємливість і фінансова грамотність». 
Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загальнопредметних компетентностей, окремих предметів та предметних циклів; їх необхідно враховувати при формуванні шкільного середовища. Наскрізні лінії є соціально значимими надпредметними темами, які допомагають формуванню в учнів уявлень про суспільство в цілому, розвивають здатність застосовувати отримані знання у різних ситуаціях.
Навчання за наскрізними лініями реалізується насамперед через:
•	організацію навчального середовища — зміст та цілі наскрізних тем враховуються при формуванні духовного, соціального і фізичного середовища навчання;
•	окремі предмети — виходячи із наскрізних тем при вивченні предмета проводяться відповідні трактовки, приклади і методи навчання, реалізуються надпредметні, міжкласові та загальношкільні проекти. Роль окремих предметів при навчанні за наскрізними темами різна і залежить від цілей і змісту окремого предмета та від того, наскільки тісно той чи інший предметний цикл пов’язаний із конкретною наскрізною темою;
•	предмети за вибором; 
•	роботу в проектах; 
•	позакласну навчальну роботу і роботу гуртків.

Наскрізна лінія	Коротка характеристика	
кологічна безпека й сталий розвиток	Формування в учнів соціальної активності, відповідальності та екологічної свідомості, готовності брати участь у вирішенні питань збереження довкілля і розвитку суспільства, усвідомлення важливості сталого розвитку для майбутніх поколінь.
Проблематика наскрізної лінії реалізується через завдання з реальними даними про використання природних ресурсів, їх збереження та примноження. Аналіз цих даних сприяє розвитку бережливого ставлення до навколишнього середовища, екології, формуванню критичного мислення, вміння вирішувати проблеми, критично оцінювати перспективи розвитку навколишнього середовища і людини. Можливі уроки на відкритому повітрі.	
Громадянська відповідальність	Сприятиме формуванню відповідального члена громади і суспільства, що розуміє принципи і механізми функціонування суспільства. Ця наскрізна лінія освоюється в основному через колективну діяльність (дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо), яка поєднує окремі предмети між собою і розвиває в учнів готовність до співпраці, толерантність щодо різноманітних способів діяльності і думок. 
Вивчення окремого предмета має викликати в учнів якомога більше позитивних емоцій, а її зміст — бути націленим на виховання порядності, старанності, систематичності, послідовності, посидючості і чесності. Приклад вчителя покликаний зіграти важливу роль у формуванні толерантного ставлення до товаришів, незалежно від рівня навчальних досягнень.	
Здоров'я і безпека	Завданням наскрізної лінії є становлення учня як емоційно стійкого члена суспільства, здатного вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище. 
Реалізується через завдання з реальними даними про безпеку і охорону здоров’я (текстові завдання, пов’язані з середовищем дорожнього руху, рухом пішоходів і транспортних засобів). Варто звернути увагу на проблеми, пов’язані із ризиками для життя і здоров’я. Вирішення проблем, знайдених з «ага-ефектом», пошук оптимальних методів вирішення і розв’язування задач тощо, здатні викликати в учнів чимало радісних емоцій.	
Підприємливість і фінансова грамотність	Наскрізна лінія націлена на розвиток лідерських ініціатив, здатність успішно діяти в технологічному швидкозмінному середовищі, забезпечення кращого розуміння учнями практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо).
Ця наскрізна лінія пов'язана з розв'язуванням практичних завдань щодо планування господарської діяльності та реальної оцінки власних можливостей, складання сімейного бюджету, формування економного ставлення до природних ресурсів. 	

Розділ 4
 Навчальний план та його обґрунтування
Основним документом, що регулює навчально-виховний процес у школі, є робочий навчальний план, що складений на основі Типових навчальних планів, розроблених та затверджених Міністерством освіти і науки України, із конкретизацією варіативної частини і визначенням профілю навчання. 
При формуванні робочого навчального плану враховано вимоги Закону України  «Про освіту» від 5.09.2017р.  № 2145-VIII, постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2011 року № 462 «Про затвердження Державного стандарту початкової загальної освіти», постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392 «Про затвердження Державного стандарту базової та повної загальної середньої освіти», постанови Кабінету Міністрів України від 14 січня 2004 року № 24 «Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти» , а також типовими освітніми програмами, розробленими на їх основі та затвердженими наказами МОН від 20.04.2018 № 405, від 20.04.2018 № 406, від 20.04.2018 № 407, від 20.04.2018 № 408.
Навчальний план на 2018/2019  н.р.  складений відповідно:
Робочі навчальні плани школи  і науки України (далі МОНУ) листа МОН України від 06.08.2018 № 1/9-485 “Організаційно-методичні засади освітнього процесу у спеціальних закладах освіти в 2018/2019 навчальному році”, наказу управління освіти і науки Тернопільської облдержадміністрації № 209 від 15.08.2018року «Про організацію освітнього процесу в 2018/2019 навчальному році та освітні програми закладів загальної середньої освіти»   для початкової школи:
-	для 1 класу – за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти І ступеня, затвердженою наказом МОН України №268 від 21.03.2018 «Про затвердження типових освітніх та навчальних програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти», автор Савченко О. Я.(додаток 1);
-	для 2-4-х класів - за Типовими освітніми програмами закладів загальної середньої освіти І ступеня, затвердженими наказами МОНУ від 21.03.2018 № 268; від 20.04.2018 № 407 ( додаток 2); 
-	для 5-9-х класів - за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти II ступеня, затвердженою наказом МОНУ від 20.04.2018 №405; ( з вивченням двох іноземних мов,( додаток 3);
-	 для 10-го класу — за Типовими освітніми програмами закладів загальної середньої освіти III ступеня, затвердженими наказами МОНУ від 20.04.2018 №406, 408 (додаток 4); 
-	для учнів з особливими освітніми потребами -  робочі навчальні плани, розроблені згідно з формами та рекомендаціями, визначеними у листах  України ( додаток 8, 10-13) :

6.  Поділ класів на групи при вивченні інформатики у 3 класі здійснюється відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002р. №128 «Про затвердження Нормативів наповнюваності груп дошкільних навчальних закладів (ясел-садків) компенсуючого типу, класів спеціальних загальноосвітніх шкіл (шкіл-інтернатів), груп подовженого дня і виховних груп загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів та Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 6 березня 2002 р. за № 229/6517 (зі змінами)».
Робочі навчальні плани закладу включають інваріантну складову, сформовану на державному рівні, та варіативну складову, в якій передбачено додаткові години на вивчення навчальних предметів інваріантної складової, введення курсів за вибором та факультативів, а саме:
•	Відповідно до листа МОН України від 22 листопада 2016 року 1/9 – 614, спрямованого на популяризацію англійської мови, з метою кращого засвоєння англійської мови, за рахунок годин інваріантної складової робочого навчального плану в 6-9-х класах виділено додатково 1 година на вивчення  англійської мови.
•	На підставі наказу Міністерства освіти і науки України від 26.07.2010 року №437 «Про вивчення в навчальних закладах факультативних курсів з етики, віри та релігієзнавства» за бажанням учнів та батьків, з метою духовного розвитку школярів запроваджено вивчення курсу «Основи  християнської  етики» (інваріантна складова ):
1-4 класи  1 година на тиждень;    5-8 класи – 1 година  на тиждень.
Факультативу «Основи  християнської  етики» (інваріантна складова ):
                                                       9 клас – 1 година на тиждень .
•	З метою формування знань, вмінь і навичок, необхідних для початкової військової підготовки майбутнього захисника Вітчизни, ознайомлення учнів із законодавством України про військовий  обов’язок та військову службу із інваріативної складової навчального плану виділено 0,5 год. для вивчення курсу за вибором «Початкова військова підготовка» у 8 та 9 класах.
•	З метою формування здорового способу життя учнів, впровадження проекту «Школа сприяння здоров’ю» у 6-7 класах упроваджено факультатив з основ здоров’я «Гармонія» - 1 година в тиждень.
•	   Предмети інваріантної та варіативної складових робочого навчального плану, що не мають повної кількості годин (0,5; 1,5; 2,5; 3,5) будуть викладатися впродовж навчального року за розкладом, а предмети інваріантної складової робочого навчального плану, що не мають цілої кількості годин, будуть викладатися по семестрах шляхом чергування, а саме: «Початкова військова підготовка»  у 8-9 кл.- 1/3. 
Години фізичної культури в 1-10-х  класах не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження учнів (накази Міністерства освіти і науки України  від 29.11.2005  №682, від 05.02.2009 №66 та від 27.08.2010 № 834).
	Вибір предметів та курсів варіативної частини та факультативів відповідає кадровому забезпеченню, матеріально-технічній базі, запитам учнів та бажанням батьків.
Курси за вибором та факультативи викладаються за державними програмами, затвердженими Міністерством освіти і науки, молоді та спорту України .
	Години фізичної культури в 1-11-х  класах не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження учнів (накази Міністерства освіти і науки України  від 29.11.2005  №682, від 05.02.2009 №66 та від 27.08.2010 № 834).

Розділ 5
Особливості організації освітнього процесу
      Великого значення на сьогоднішній день набуває аспект педагогіки партнерства між всіма учасниками освітнього процесу. 
	Педагогіка партнерства (співробітництва) ґрунтується на принципах гуманізму й творчого підходу до розвитку особистості. Її метою бачимо створення нового гуманного співтовариства. Головним завданням педагогіки партнерства вбачаємо:
•	 подолання інертності мислення, 
•	перехід на якісно новий рівень побудови взаємовідносин між учасниками освітнього процесу. 
	Це завдання реалізовується у спільній діяльності учителя й учнів, учителя й батьків, що передбачає взаєморозуміння, єдність інтересів і прагнень з метою особистісного розвитку школярів. 
	Принципи партнерства застосовуємо: 
• повага до особистості; 
• доброзичливість і позитивне ставлення; 
• довіра у відносинах;
 • діалог – взаємодія – взаємоповага; 
• розподілене лідерство (проактивність, право вибору та відповідальність за нього, горизонтальність зв’язків);
 • принципи соціального партнерства (рівність сторін, добровільність прийняття зобов’язань, обов’язковість виконання домовленостей).
	Утілюючи ідеї педагогіки партнерства, вчителю необхідно використовувати в своїй роботі не тільки стандартні методи організації навчально-виховного процесу, але в більшій мірі виявляти ініціативу і будувати навчання і виховання таким чином, щоб дитина була постійно залучена до спільної діяльності. Як інструменти педагогіки партнерства можна використовувати цікаві й захоплюючі розповіді, відверту бесіду, справедливу і незалежну оцінку, заохочення творчих успіхів, особистий приклад, зустрічі з цікавими людьми, спільний пошук рішень, спільні суспільно корисні справи, благодійні акції тощо.
	Упродовж останніх років наполегливо працюємо  на упровадження особистісно-орієнтованої моделі освіти, заснованої на ідеології дитиноцентризму. 
	Дитиноцентризм розуміється як максимальне наближення навчання і виховання конкретної дитини до її сутності, здібностей і життєвих планів.
	Актуальними для нової української школи є такі ідеї дитиноцентризму:
 • відсутність адміністративного контролю, який обмежує свободу педагогічної творчості;
 • активність учнів у навчальному процесі, орієнтація на інтереси та досвід учнів, створення навчального середовища, яке б перетворило навчання на яскравий елемент життя дитини; 
• практична спрямованість навчальної діяльності, взаємозв’язок особистого розвитку дитини з її практичним досвідом;
 • відмова від орієнтації навчально-виховного процесу на середнього школяра і обов’язкове врахування інтересів кожної дитини;
 • виховання вільної незалежної особистості; 
• забезпечення свободи і права дитини в усіх проявах її діяльності, урахування її вікових та індивідуальних особливостей, забезпечення морально-психологічного комфорту дитини;
 • впровадження шкільного самоврядування, яке під свободою і самостійністю дитини передбачає виховання гуманістичних та демократичних ідей і світогляду, необхідних сучасному суспільству.
          Крім різних форм обов’язкових навчальних занять, у закладі проводяться індивідуальні, групові, факультативні та інші позакласні заняття та заходи, що передбачені окремим розкладом і спрямовані на задоволення освітніх інтересів учнів та на розвиток їх творчих здібностей, нахилів і обдаровань.
    Навчальний рік випускників початкової, основної та старшої школи буде завершено проведенням державної підсумкової атестації та ЗНО.
Рішення про доцільність проведення навчальної практики та навчальних екскурсій  загальноосвітній навчальний заклад приймає самостійно на засіданні педагогічної ради. 
        Зарахування, відрахування та переведення здобувачів освіти здійснюється без конкурсу відповідно до території обслуговування, яка закріплена міською радою чи її виконавчим комітетом та у відповідності з Порядком зарахування, відрахування та  переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16.04.2018 року №367.
        Поділ  класів  на  групи  при  вивченні  окремих  предметів  здійснюється  відповідно  до нормативів,  затверджених  наказами  Міністерства  освіти  і  науки  України  від  20.02.2002   № 128 зі змінами внесеними наказом № 921 від 17.08.2012 та № 401 від 08.04.2016.

Розділ 6
Показники (вимірники) реалізації освітньої програми
     	Одним з сучасних викликів цієї Освітньої програми є впровадження Державного стандарту початкової освіти, нових навчальних програм для 10 класу, які почнуть діяти у 2018/2019 навчальному році. Адже ці документи  мають новий зміст, спрямований на формування компетентностей в учнів, дотриманням діяльнісного та компетентнісного підходів, реалізацією інтегрованого навчання та вперше формувального оцінювання в 1-х класах.
	Всі ці параметри потребують особливої уваги як з боку адміністрації школи, так і з боку батьків, які перебувають з нами в партнерських відносинах. До вимірювання також належать рівень виконання планів та програм, календарно-тематичне планування вчителя, а також професійно-діяльністі якості педагогічних працівників. Особливу увагу приділити вчителям початкових класів.
Визначаємо критерії, що  містять основні індивідуально-особистісні та професійно-діяльнісні якості, необхідні для успішного виконання стратегічної мети та завдань реформування початкової освіти: 
• професійно-педагогічна компетентність – обізнаність із новітніми науково обґрунтованими відомостями з педагогіки, психології, методик, інноватики для створення освітньо-розвивального середовища, що сприяє цілісному індивідуально-особистісному становленню дітей молодшого шкільного віку, 3 здатність до продуктивної професійної діяльності на основі розвиненої педагогічної рефлексії відповідно до провідних ціннісно-світоглядних орієнтацій, вимог педагогічної етики та викликів початкової школи; 
• соціально-громадянська компетентність – розуміння сутності громадянського суспільства, володіння знаннями про права і свободи людини, усвідомлення глобальних (у тому числі екологічних) проблем людства і можливостей власної участі у їх розв’язанні, усвідомлення громадянського обов’язку та почуття власної гідності, вміння визначати проблемні питання у соціокультурній, професійній сферах життєдіяльності людини та віднаходити шляхи їх розв’язання, навички ефективної та конструктивної участі в цивілізаційному суспільному розвитку, здатність до ефективної командної роботи, вміння попереджувати та розв’язувати конфлікти, досягаючи компромісів; 
• загальнокультурна компетентність – здатність розуміти твори мистецтва, формувати власні мистецькі смаки, самостійно виражати ідеї, досвід та почуття за допомогою мистецтва, усвідомлення власної національної ідентичності як підґрунтя відкритого ставлення та поваги до розмаїття культурного вираження інших; 
• мовно-комунікативна компетентність – володіння системними знаннями про норми і типи педагогічного спілкування в процесі організації колективної та індивідуальної діяльності, вміння вислуховувати, відстоювати власну позицію, використовуючи різні прийоми розміркувань та аргументації, розвиненість культури професійного спілкування, здатність досягати педагогічних результатів засобами продуктивної комунікативної взаємодії (відповідних знань, вербальних і невербальних умінь і навичок залежно від комунікативно-діяльнісних ситуацій); 
• психологічно-фасилітативна компетентність – усвідомлення ціннісної значущості фізичного, психічного і морального здоров’я дитини, здатність сприяти творчому становленню молодших школярів та їхній індивідуалізації;
 • підприємницька компетентність – вміння генерувати нові ідеї й ініціативи та втілювати їх у життя з метою підвищення як власного соціального статусу та добробуту, так і розвитку суспільства і держави;
 • інформаційно-цифрова компетентність – здатність орієнтуватися в інформаційному просторі, отримувати інформацію та оперувати нею відповідно до власних потреб і вимог сучасного високотехнологічного інформаційного суспільства.
    
         На рівні школи розроблена система показників (внутрішній моніторинг), що дозволяє  судити про те, наскільки ефективно реалізується освітня програма, тобто наскільки реальний "продукт" діяльності школи відповідає ідеальній "моделі" випускника. При цьому об’єктами, механізмами  та термінами  контролю є :
•	кадрове забезпечення освітньої діяльності (підвищення кваліфікації педагогічних працівників (форма проходження на вибір учителя) – не менше 150 годин протягом 5 років, атестація – 1 раз на 5 років,  добровільна сертифікація – 1 раз на 3 роки,  участь у різних методичних заходах, конференціях, вебінарах, семінарах, конкурсах, тренінгах, онлайн-курсах, дистанційне навчання – упродовж  року);
•	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності (наявність документів, визначених нормативно - правовими актами з питань освіти, необхідної кількості підручників та навчально-методичної літератури з усіх навчальних дисциплін для самостійної роботи та дистанційного навчання – 2 рази на рік);
•	матеріально-технічне  забезпечення освітньої діяльності (відповідність ліцензійним та акредитаційним вимогам: шкільні кабінети, класні кімнати,  спортзал, бібліотека, сучасна їдальня, наявність Інтернету – 2 рази на рік);
•	якість проведення навчальних занять (вивчення системи роботи педагогічних працівників – 1 раз на 5 років, тематичний контроль знань, класно-узагальнюючий контроль – за потребою);
•	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей) (вивчення рівня навчальних досягнень з предмета – 1 раз на 5 років, циклу предметів – за потребою, освітньої галузі – 1 раз на 5 років,  різні види оцінювання, що відповідають «Загальним критеріям оцінювання навчальних досягнень учнів у системі загальної середньої освіти», які є обов’язковою складовою навчальної програми з предмета - на кожному уроці), тематичне – в кінці кожної теми, семестрове – в кінці кожного семестру, річне – в кінці року, державна підсумкова атестація – в кінці навчального року, зовнішнє незалежне оцінювання – в кінці навчального року, результати участі у предметних та  творчих  конкурсах різного рівня – протягом навчального року, участь у спортивних змаганнях – протягом навчального року, інтелектуальних випробовуваннях – протягом навчального року);
•	моніторинг оцінювання ступеня задоволення здобувачів освіти (соціологічні (анонімні) опитування учнів і випускників – 1 раз на рік);
•	продовження навчання (аналіз вступу у ВНЗ України та за її межами -  1 раз на рік).

Завданнями внутрішньої системи забезпечення якості освіти школи є:
•	оновлення нормативно-методичної бази забезпечення якості освіти та освітньої діяльності в школі;
•	постійний моніторинг змісту освіти; 
•	спостереження за реалізацією освітнього процесу;
•	моніторинг технологій навчання;
•	моніторинг ресурсного потенціалу школи;
•	моніторинг управління ресурсами та процесами;
•	спостереження  за  станом  соціально-психологічного  середовища школи;
•	контроль  стану  прозорості  освітньої  діяльності  та  оприлюднення інформації щодо її результатів; 
•	розроблення  рекомендацій  щодо  покращення  якості  освітньої діяльності та якості освіти, участь у стратегічному плануванні.

 
Розділ 7
Програмно-методичне забезпечення освітньої програми
        Реалізація змісту освіти у школі та досягнення прогнозованого результату її роботи забезпечується програмно-методичним матеріалом. Для виконання освітніх програм школи на 2018/2019 навчальний рік передбачено використання навчальних програм з усіх предметів інваріативної частини; курсів за вибором і факультативів варіативної складової, затверджених Міністерством освіти і науки України, що забезпечує інтеграцію загальноосвітніх (основних і додаткових) програм,  у єдину освітню програму, що дозволяє одержати запланований результат освіти - "модель" випускника (додаток 11,12).

Додаток 1
 до наскрізної освітньої програми 
Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Освітня програма школи І ступеня
 1 клас
Початкова освіта – це перший рівень повної загальної середньої освіти, який відповідає першому рівню Національної рамки кваліфікацій. 
Метою початкової освіти є всебічний розвиток дитини, її талантів, здібностей, компетентностей та наскрізних умінь відповідно до вікових та індивідуальних психофізіологічних особливостей і потреб, формування цінностей та розвиток самостійності, творчості, допитливості, що забезпечують її готовність до життя в демократичному й інформаційному суспільстві, продовження навчання в основній школі.
 У 2018/2019 навчальному році учні Нової української школи навчатимуться за Типовою освітньою програма закладів загальної середньої освіти, розробленою під  керівництвом  О. Я. Савченко  відповідно до Закону України «Про освіту» та Державного  стандарту  початкової  освіти. У програмі визначено вимоги до конкретних очікуваних результатів навчання, коротко вказано відповідний зміст кожного навчального предмета чи інтегрованого курсу. 
Програму побудовано із врахуванням таких принципів: 
-	дитиноцентрованості і природовідповідності;
-	узгодження цілей, змісту і очікуваних результатів навчання;
-	науковості, доступності і практичної спрямованості змісту;
-	наступності і перспективності навчання;
-	взаємозв’язаного формування ключових і предметних компетентностей;
-      логічної послідовності і достатності засвоєння учнями предметних компетентностей;
-	можливостей реалізації змісту освіти через предмети або інтегровані курси;
-	творчого використання вчителем програми залежно від умов навчання;
-	адаптації до індивідуальних особливостей, інтелектуальних і фізичних можливостей, потреб та інтересів дітей.
Зміст програми має потенціал для формування у здобувачів таких ключових компетентностей:
1) вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях;
2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування;
3) математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей в навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини;
4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження;
5) інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, школа, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади;
6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів, розуміючи важливість збереження природи для сталого розвитку суспільства;
7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає  опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях;
8) навчання впродовж життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі;
9) громадянські та соціальні компетентності, пов’язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають співпрацю з іншими особами для досягнення спільної мети, активність в житті класу і школи, повагу до прав інших осіб, уміння діяти в конфліктних ситуаціях, пов’язаних з різними проявами дискримінації, цінувати культурне розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України, дбайливе ставлення до власного здоров’я і збереження здоров’я інших людей, дотримання здорового способу життя;
10) культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості;
11) підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають  ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень.
Спільними для всіх ключових компетентностей є такі вміння: читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, творчість, ініціативність,здатність логічно обґрунтовувати позицію, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, співпрацювати з іншими особами.
Враховуючи інтегрований характер компетентності, у процесі реалізації освітньої програми використовуватимуться внутрішньопредметні і міжпредметні зв’язки, які сприяють цілісності результатів початкової освіти та переносу умінь у нові ситуації.
Вимоги до дітей, які розпочинають навчання у початковій школі, мають враховувати досягнення попереднього етапу їхнього розвитку. 
Загальний  обсяг  навчального  навантаження  та  орієнтовна тривалість і взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін. 
Загальний  обсяг  навчального  навантаження  для  учнів  1-х  класів складає  805  годин/навчальний  рік.  Детальний  розподіл  навчального навантаження  на  тиждень  окреслено  у    робочому  навчальному  плані  на 2018/2019 навчальний рік, який складено згідно наказу Міністерства освіти і науки  України  від  21.03.2018  р.  №268  «Про  затвердження  освітніх навчальних  програм  для  1-2  класів  закладів  загальної  середньої  освіти».  
За  типовою  освітньою  програмою  Савченко  О.Я.  освітня  галузь "Мовно-літературна»  з  урахуванням  вікових  особливостей  учнів  буде реалізовуватися  через  предмет  "Навчання  грамоти" (245 годин/навчальний рік.)  Освітня  галузь  «Іншомовна»  через  предмет "Англійська  мова" (70годин/навчальний  рік.)  Освітня  галузь  "Математична"  реалізовується  через предмет Математика"  (140 год.).  Освітні галузі "Природнича, громадянська і історична,  соціальна,  здоров’язбережувальна"  реалізується  інтегрованим предметом  "Я  досліджую  світ  (105  год.)  .  Освітня  галузь  "Мистецька" реалізується  інтегрованим предметом  "Мистецтво" ( музичне мистецтво, образотворче мистецтво)  (70 год.).  Освітня галузь "Технологічна"  реалізується  через  предмет  "Дизайн  і  технології"  (  35  год.) Освітня  галузь  "Фізкультурна"  реалізується  окремими  предметом"Фізкультура" ( 105 год.). 
При  визначенні  гранично  допустимого  навантаження  учнів  ураховані санітарно-гігієнічні  норми  та  нормативну  тривалість  уроків  у  1-х  класах  – 35 хвилин.  Години  фізичної  культури  не  враховуються  при  визначенні гранично допустимого навантаження учнів. Навчальний  час,  передбачений  на  варіативну  складову  (програма Савченко  О.Я.),  буде  використаний  на  додаткові  години  на  вивчення предмету «Я досліджую світ». Враховуючи  інтегрований  характер  компетентності,  у  процесі реалізації  Типових  освітніх  програм  використовуються внутрішньопредметні  і  міжпредметні  зв’язки,  які  сприяють  цілісності результатів початкової освіти та переносу умінь у нові ситуації.
Розподіл навчальних годин за темами, розділами, вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у програмі. 
Контроль і оцінювання навчальних досягнень здобувачів здійснюються на суб’єкт-суб’єктних засадах, що передбачає систематичне відстеження їхнього індивідуального розвитку у процесі навчання. За цих умов контрольно-оцінювальна діяльність набуває для здобувачів формувального характеру. Контроль спрямований на пошук ефективних шляхів поступу кожногоздобувача у навчанні, а визначення особистих результатів здобувачів не передбачає порівняння із досягненнями інших і не підлягає статистичному обліку з боку адміністративних органів. 
Упродовж навчання в початковій школі здобувачі освіти опановують способи самоконтролю, саморефлексії і самооцінювання, що сприяє вихованню відповідальності, розвитку інтересу, своєчасному виявленню прогалин у знаннях, уміннях, навичках та їх корекції.

Додаток 2
 до наскрізної освітньої програми 
Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Освітня програма школи І ступеня
2-4 класи
У 2018/2019 навчальному році учні 2-4 класів будуть навчатися за Типовою  освітньою  програмою  загальної  середньої  освіти  І  ступеня  для  2-4 класів,  розробленою на  виконання  Закону  України  «Про освіту»  та постанови Кабінету  Міністрів  України  від  20  квітня  2011  року  №  462  «Про затвердження  Державного  стандарту  початкової  загальної  освіти».  Типова освітня програма початкової освіти окреслює рекомендовані підходи до планування й організації  в школі  єдиного комплексу освітніх компонентів для  досягнення  учнями  обов’язкових  результатів  навчання,  визначених Державним стандартом початкової загальної освіти. 
Загальний  обсяг  навчального  навантаження  та  орієнтовна тривалість  і  можливі  взаємозв’язки  освітніх  галузей,  предметів, дисциплін. 
Загальний  обсяг  навчального  навантаження  для  учнів  2-4-х  класів складає  2695  годин/навчальний  рік:  для  2-х  класів  –  875  годин/навчальний рік,  для  3-х  класів  –  910  годин/навчальний  рік,  для  4-х  класів  –910 годин/навчальний рік.  Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у    робочому навчальному плані на 2018/2019 навчальний рік  ,  який  складено  згідно  таблиці  1  до  Типової  освітньої  програми  та додатку  3,  таблиця  1  до  наказу  МОН  від  06.08.2014  №905.
  Очікувані результати навчання учнів подані в рамках навчальних програм, перелік яких наведено в таблиці 8  та додатку 2 ( накази МОН № 407 від 20.04.2018, № 905  від  06.08.2014);  пропонований  зміст  навчальних  програм  мають  гриф «Затверджено Міністерством освіти і науки України». Освітня  галузь  "Мови  і  літератури"  з  урахуванням  вікових особливостей учнів  буде  реалізовуватися через окремі предмети "Українська мова (мова і читання)", "Англійська мова". Освітні  галузі  "Математика",  "Природознавство"  реалізуються  через однойменні окремі предмети,  відповідно,-"Математика", "Природознавство". Освітня  галузь  "Суспільствознавство"  реалізується  предметом  "Я  у  світі". Освітня  галузь  "Здоров'я  і  фізична  культура"  реалізується  окремими предметами  "Основи  здоров'я"  та  "Фізична  культура".  Освітня  галузь "Технології"  реалізується  через  окремі  предмети  "Трудове  навчання"  та "Інформатика".  Освітня  галузь  "Мистецтво"  реалізується  окремими предметами "Образотворче мистецтво" і "Музичне мистецтво". 
При  визначенні  гранично  допустимого  навантаження  учнів  ураховані санітарно-гігієнічні  норми  та  нормативну  тривалість  уроків  у  2-4  класах  –40 хвилин. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2011 року  № 462  «Про  затвердження  Державного  стандарту  початкової загальної освіти» години фізичної культури не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження учнів. 
Збереження здоров’я дітей належить до головних завдань школи. Тому формування  навичок  здорового  способу  життя  та  безпечної  поведінки здійснюється  не  лише  в  рамках  предметів  "Фізична  культура"  та  "Основи здоров'я",  а  інтегрується  у  змісті  всіх  предметів  інваріантної  та  варіативної складових навчальних планів.  
Гранична наповнюваність класів встановлюється відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту". Навчальні плани зорієнтовані на роботу початкової школи за 5-денним навчальними тижнем.
Очікувані результати навчання здобувачів освіти. 
Відповідно  до  мети  та  цілей,  окреслених  у  Державному  стандарті, визначено  завдання  у  рамках  кожної  освітньої  галузі.  Результати  навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів. Такі  ключові  компетентності,  як  уміння  вчитися,  ініціативність  і підприємливість,  екологічна грамотність і здоровий спосіб життя, соціальна та громадянська компетентності можуть формуватися відразу засобами усіх предметів.  Виокремлення  в  навчальних  програмах  таких  наскрізних  ліній ключових  компетентностей  як  «Екологічна  безпека  й  сталий  розвиток», «Громадянська  відповідальність»,  «Здоров’я  і  безпека»,  «Підприємливість  і фінансова грамотність»  спрямоване  на  формування  в  учнів  здатності застосовувати знання й уміння у реальних життєвих ситуаціях. Необхідною  умовою  формування  компетентностей  є  діяльнісна спрямованість навчання, яка передбачає постійне включення учнів до різних видів  педагогічно  доцільної  активної  навчально-пізнавальної  діяльності,  а також практична його спрямованість. 
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти. Початкова освіта здобувається, як правило, з шести років (відповідно до Закону України «Про освіту»). 
Форми організації освітнього процесу. 
Основними формами  організації освітнього процесу є різні типи уроку, екскурсії,  віртуальні  подорожі,  спектаклі,  квести,  які  вчитель  організує  у межах уроку або в позаурочний час. Вибір  форм  і  методів  навчання  вчитель  визначає  самостійно, враховуючи  конкретні  умови  роботи,  забезпечуючи  водночас  досягнення конкретних  очікуваних  результатів,  зазначених  у  навчальних  програмах окремих предметів.
Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти. Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
-	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
-	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
-	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
-	якість проведення навчальних занять;
-	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
-	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
-	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
-	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
-	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.
Освітня програма закладу початкової освіти  передбачає  досягнення учнями  результатів  навчання  (компетентностей),  визначених  Державним стандартом.

Додаток 3
 до наскрізної освітньої програми 
Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Освітня програма школи ІІ ступеня
У 2018/2019 навчальному році учні 5-9 класів будуть навчатися за Типовою освітньою програмою закладу загальної середньої освіти ІІ ступеня (базова середня освіта), розробленою на виконання Закону України «Про освіту» та постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392 «Про затвердження Державного стандарту базової та повної загальної середньої освіти». 
Типова освітня програма базової середньої освіти окреслює рекомендовані підходи до планування й організації закладом освіти єдиного комплексу освітніх компонентів для досягнення учнями обов’язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом базової та повної загальної середньої освіти.
Типова освітня програма визначає: 
загальний обсяг навчального навантаження, орієнтовну тривалість і можливі взаємозв’язки окремих предметів, факультативів, курсів за вибором тощо, зокрема їх інтеграції, а також логічної послідовності їх вивчення які натепер подані в рамках навчальних планів;
очікувані результати навчання учнів подані в рамках навчальних програм; пропонований зміст навчальних програм, які мають гриф «Затверджено Міністерством освіти і науки України» і розміщені на офіційному веб-сайті МОН); 
рекомендовані форми організації освітнього процесу та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти;
вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за цією Типовою освітньою програмою. 
Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін. Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 5-9-х класів закладів загальної середньої освіти складає 5845 годин/навчальний рік: для 5-х класів – 1050 годин/навчальний рік, для 6-х класів – 1155 годин/навчальний рік, для 7-х класів – 1172,5 годин/навчальний рік, для 8-х класів – 1207,5 годин/навчальний рік, для 9-х класів – 1260 годин/навчальний рік. Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальному плані закладу загальної середньої освіти ІІ ступеня. Навчальний план дає цілісне уявлення про зміст і структуру другого рівня освіти, встановлює погодинне співвідношення між окремими предметами за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження учнів. Навчальні плани основної школи передбачають реалізацію освітніх галузей Базового навчального плану Державного стандарту через окремі предмети. Вони охоплюють інваріантну складову, сформовану на державному рівні, яка є спільною для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування і форм власності, та варіа У класах з поглибленим вивченням окремих предметів дозволяється навчальне навантаження учнів збільшувати до норм, що не перевищують санітарно-гігієнічних.
Збереження здоров’я дітей належить до головних завдань школи. Тому формування навичок здорового способу життя та безпечної поведінки здійснюється не лише в рамках предметів "Фізична культура" та "Основи здоров'я", а інтегрується у змісті всіх предметів інваріантної та варіативної складових навчальних планів. 
Змістове наповнення предмета «Фізична культура» заклад освіти формує самостійно з варіативних модулів відповідно до статево-вікових особливостей учнів, їх інтересів, матеріально-технічної бази навчального закладу, кадрового забезпечення, регіональних та народних традицій. Через варіативні модулі можуть реалізовуватись не лише окремі види спорту, а й ритміка, хореографія, пластика, фітнес тощо. 
Для недопущення перевантаження учнів необхідно враховувати їх навчання в закладах освіти іншого типу (художніх, музичних, спортивних школах тощо). Так, у закладах загальної середньої освіти за рішенням педагогічної ради при оцінюванні учнів дозволяється враховувати результати їх навчання з відповідних предметів (музика, фізична культура та ін.) у позашкільних закладах.
Гранична наповнюваність класів та тривалість уроків встановлюються відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту". 
Поділ класів на групи при вивченні окремих предметів здійснюється відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128 «Про затвердження Нормативів наповнюваності груп дошкільних навчальних закладів (ясел-садків) компенсуючого типу, класів спеціальних загальноосвітніх шкіл (шкіл-інтернатів), груп подовженого дня і виховних груп загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів та Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 6 березня 2002 року за № 229/6517 (зі змінами).Згідно з рішеннями місцевих органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування класи можуть ділитися на групи і при меншій наповнюваності від нормативної, а також при вивченні інших предметів за рахунок зекономлених бюджетних асигнувань та залучення додаткових коштів.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392 "Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти" години фізичної культури не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження учнів.
Навчальні плани зорієнтовані на роботу основної школи за 5-денним навчальним тижнем.
Очікувані результати навчання здобувачів освіти. Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель/вчителька у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.
№ з/п	Ключові компетентності	Компоненти	
1	Спілкування державною (і рідною — у разі відмінності) мовами	Уміння: ставити запитання і розпізнавати проблему; міркувати, робити висновки на основі інформації, поданої в різних формах (у текстовій формі, таблицях, діаграмах, на графіках); розуміти, пояснювати і перетворювати тексти задач (усно і письмово), грамотно висловлюватися рідною мовою; доречно та коректно вживати в мовленні термінологію з окремих предметів, чітко, лаконічно та зрозуміло формулювати думку, аргументувати, доводити правильність тверджень; уникнення невнормованих іншомовних запозичень у спілкуванні на тематику окремого предмета; поповнювати свій словниковий запас.
Ставлення: розуміння важливості чітких та лаконічних формулювань.
Навчальні ресурси: означення понять, формулювання властивостей, доведення правил, теорем	
2	Спілкування іноземними мовами	Уміння:здійснювати спілкування в межах сфер, тем і ситуацій, визначених чинною навчальною програмою; розуміти на слух зміст автентичних текстів; читати і розуміти автентичні тексти різних жанрів і видів із різним рівнем розуміння змісту; здійснювати спілкування у письмовій формі відповідно до поставлених завдань; використовувати у разі потреби невербальні засоби спілкування за умови дефіциту наявних мовних засобів; ефективно взаємодіяти з іншими усно, письмово та за допомогою засобів електронного спілкування.
Ставлення:критично оцінювати інформацію та використовувати її для різних потреб; висловлювати свої думки, почуття та ставлення; адекватно використовувати досвід, набутий у вивченні рідної мови та інших навчальних предметів, розглядаючи його як засіб усвідомленого оволодіння іноземною мовою; обирати й застосовувати доцільні комунікативні стратегії відповідно до різних потреб; ефективно користуватися навчальними стратегіями для самостійного вивчення іноземних мов.
Навчальні ресурси:підручники, словники, довідкова література, мультимедійні засоби, адаптовані іншомовні тексти.	
3	Математична компетентність	Уміння: оперувати текстовою та числовою інформацією; встановлювати відношення між реальними об’єктами навколишньої дійсності (природними, культурними, технічними тощо); розв’язувати задачі, зокрема практичного змісту; будувати і досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи у життєвих ситуаціях.
Ставлення: усвідомлення значення математики для повноцінного життя в сучасному суспільстві, розвитку технологічного, економічного й оборонного потенціалу держави, успішного вивчення інших предметів.
Навчальні ресурси: розв'язування математичних задач, і обов’язково таких, що моделюють реальні життєві ситуації	
4	Основні компетентності у природничих науках і технологіях	Уміння: розпізнавати проблеми, що виникають у довкіллі; будувати та досліджувати природні явища і процеси; послуговуватися технологічними пристроями.
Ставлення: усвідомлення важливості природничих наук як універсальної мови науки, техніки та технологій. усвідомлення ролі наукових ідей в сучасних інформаційних технологіях
Навчальні ресурси: складання графіків та діаграм, які ілюструють функціональні залежності результатів впливу людської діяльності на природу	
5	Інформаційно-цифрова компетентність	Уміння: структурувати дані; діяти за алгоритмом та складати алгоритми; визначати достатність даних для розв’язання задачі; використовувати різні знакові системи; знаходити інформацію та оцінювати її достовірність; доводити істинність тверджень.
Ставлення: критичне осмислення інформації та джерел її отримання; усвідомлення важливості інформаційних технологій для ефективного розв’язування математичних задач.
Навчальні ресурси: візуалізація даних, побудова графіків та діаграм за допомогою програмних засобів	
6	Уміння вчитися впродовж життя	Уміння: визначати мету навчальної діяльності, відбирати й застосовувати потрібні знання та способи діяльності для досягнення цієї мети; організовувати та планувати свою навчальну діяльність; моделювати власну освітню траєкторію, аналізувати, контролювати, коригувати та оцінювати результати своєї навчальної діяльності; доводити правильність власного судження або визнавати помилковість.
Ставлення: усвідомлення власних освітніх потреб та цінності нових знань і вмінь; зацікавленість у пізнанні світу; розуміння важливості вчитися впродовж життя; прагнення до вдосконалення результатів своєї діяльності.
Навчальні ресурси: моделювання власної освітньої траєкторії	
7	Ініціативність і підприємливість	Уміння: генерувати нові ідеї, вирішувати життєві проблеми, аналізувати, прогнозувати, ухвалювати оптимальні рішення; використовувати критерії раціональності, практичності, ефективності та точності, з метою вибору найкращого рішення; аргументувати та захищати свою позицію, дискутувати; використовувати різні стратегії, шукаючи оптимальних способів розв’язання життєвого завдання.
Ставлення: ініціативність, відповідальність, упевненість у собі; переконаність, що успіх команди – це й особистий успіх; позитивне оцінювання та підтримка конструктивних ідей інших.
Навчальні ресурси: завдання підприємницького змісту (оптимізаційні задачі)	
8	Соціальна і громадянська компетентності	Уміння: висловлювати власну думку, слухати і чути інших, оцінювати аргументи та змінювати думку на основі доказів; аргументувати та відстоювати свою позицію; ухвалювати аргументовані рішення в життєвих ситуаціях; співпрацювати в команді, виділяти та виконувати власну роль в командній роботі; аналізувати власну економічну ситуацію, родинний бюджет; орієнтуватися в широкому колі послуг і товарів на основі чітких критеріїв, робити споживчий вибір, спираючись на різні дані.
Ставлення: ощадливість і поміркованість; рівне ставлення до інших незалежно від статків, соціального походження; відповідальність за спільну справу; налаштованість на логічне обґрунтування позиції без передчасного переходу до висновків; повага до прав людини, активна позиція щодо боротьби із дискримінацією.
Навчальні ресурси: завдання соціального змісту	
9	Обізнаність і самовираження у сфері культури	Уміння: грамотно і логічно висловлювати свою думку, аргументувати та вести діалог, враховуючи національні та культурні особливості співрозмовників та дотримуючись етики спілкування і взаємодії; враховувати художньо-естетичну складову при створенні продуктів своєї діяльності (малюнків, текстів, схем тощо).
Ставлення:культурна самоідентифікація, повага до культурного розмаїття у глобальному суспільстві; усвідомлення впливу окремого предмета на людську культуру та розвиток суспільства.
Навчальні ресурси:математичні моделі в різних видах мистецтва	
10	Екологічна грамотність і здорове життя	Уміння: аналізувати і критично оцінювати соціально-економічні події в державі на основі різних даних; враховувати правові, етичні, екологічні і соціальні наслідки рішень; розпізнавати, як інтерпретації результатів вирішення проблем можуть бути використані для маніпулювання.
Ставлення:усвідомлення взаємозв’язку кожного окремого предмета та екології на основі різних даних; ощадне та бережливе відношення до природніх ресурсів, чистоти довкілля та дотримання санітарних норм побуту; розгляд порівняльної характеристики щодо вибору здорового способу життя; власна думка та позиція до зловживань алкоголю, нікотину тощо. 
Навчальні ресурси: навчальні проекти, завдання соціально-економічного, екологічного змісту; задачі, які сприяють усвідомленню цінності здорового способу життя	
Такі ключові компетентності, як уміння вчитися, ініціативність і підприємливість, екологічна грамотність і здоровий спосіб життя, соціальна та громадянська компетентності можуть формуватися відразу засобами усіх предметів. Виокремлення в навчальних програмах таких наскрізних ліній ключових компетентностей як «Екологічна безпека й сталий розвиток», «Громадянська відповідальність», «Здоров’я і безпека», «Підприємливість і фінансова грамотність» спрямоване наформування в учнів здатності застосовувати знання й уміння у реальних життєвих ситуаціях. Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загальнопредметних компетентностей, окремих предметів та предметних циклів; їх необхідно враховувати при формуванні шкільного середовища. Наскрізні лінії є соціально значимими надпредметними темами, які допомагають формуванню в учнів уявлень про суспільство в цілому, розвивають здатність застосовувати отримані знання у різних ситуаціях.
Навчання за наскрізними лініями реалізується насамперед через:
-	організацію навчального середовища — зміст та цілі наскрізних тем враховуються при формуванні духовного, соціального і фізичного середовища навчання;
-	 окремі предмети — виходячи із наскрізних тем при вивченні предмета проводяться відповідні трактовки, приклади і методи навчання, реалізуються надпредметні, міжкласові та загальношкільні проекти. Роль окремих предметів при навчанні за наскрізними темами різна і залежить від цілей і змісту окремого предмета та від того, наскільки тісно той чи інший предметний цикл пов’язаний із конкретною наскрізною темою;
-	предмети за вибором; 
-	роботу в проектах; 
-	позакласну навчальну роботу і роботу гуртків.

Наскрізна лінія	Коротка характеристика	
Екологічна безпека й сталий розвиток	Формування в учнів соціальної активності, відповідальності та екологічної свідомості, готовності брати участь у вирішенні питань збереження довкілля і розвитку суспільства, усвідомлення важливості сталого розвитку для майбутніх поколінь.
Проблематика наскрізної лінії реалізується через завдання з реальними даними про використання природних ресурсів, їх збереження та примноження. Аналіз цих даних сприяє розвитку бережливого ставлення до навколишнього середовища, екології, формуванню критичного мислення, вміння вирішувати проблеми, критично оцінювати перспективи розвитку навколишнього середовища і людини. Можливі уроки на відкритому повітрі. 	
Громадянська відповідальність	Сприятиме формуванню відповідального члена громади і суспільства, що розуміє принципи і механізми функціонування суспільства. Ця наскрізна лінія освоюється в основному через колективну діяльність (дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо), яка поєднує окремі предмети між собою і розвиває в учнів готовність до співпраці, толерантність щодо різноманітних способів діяльності і думок. 
Вивчення окремого предмета має викликати в учнів якомога більше позитивних емоцій, а її зміст — бути націленим на виховання порядності, старанності, систематичності, послідовності, посидючості і чесності. Приклад вчителя покликаний зіграти важливу роль у формуванні толерантного ставлення до товаришів, незалежно від рівня навчальних досягнень.	
Здоров'я і безпека	Завданням наскрізної лінії є становлення учня як емоційно стійкого члена суспільства, здатного вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище. 
Реалізується через завдання з реальними даними про безпеку і охорону здоров’я (текстові завдання, пов’язані з середовищем дорожнього руху, рухом пішоходів і транспортних засобів). Варто звернути увагу на проблеми, пов’язані із ризиками для життя і здоров’я. Вирішення проблем, знайдених з «ага-ефектом», пошук оптимальних методів вирішення і розв’язування задач тощо, здатні викликати в учнів чимало радісних емоцій.	
Підприємливість і фінансова грамотність	Наскрізна лінія націлена на розвиток лідерських ініціатив, здатність успішно діяти в технологічному швидкозмінному середовищі, забезпечення кращого розуміння учнями практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо).
Ця наскрізна лінія пов'язана з розв'язуванням практичних завдань щодо планування господарської діяльності та реальної оцінки власних можливостей, складання сімейного бюджету, формування економного ставлення до природних ресурсів. 	

Необхідною умовою формування компетентностей є діяльнісна спрямованість навчання, яка передбачає постійне включення учнів до різних видів педагогічно доцільної активної навчально-пізнавальної діяльності, а також практична його спрямованість. Формуванню ключових компетентностей сприяє встановлення та реалізація в освітньому процесі міжпредметних і внутрішньопредметних зв’язків, а саме: змістово-інформаційних, операційно-діяльнісних і організаційно-методичних. Їх використання посилює пізнавальний інтерес учнів до навчання і підвищує рівень їхньої загальної культури, створює умови для систематизації навчального матеріалу і формування наукового світогляду. Учні набувають досвіду застосування знань на практиці та перенесення їх в нові ситуації. 
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти. Базова середня освіта здобувається, як правило, після здобуття початкової освіти. Діти, які здобули початкову освіту на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття базової середньої освіти цього ж навчального року.
Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти за інших умов.
Перелік освітніх галузей. Типову освітню програму укладено за такими освітніми галузями:
Мови і літератури 
Суспільствознавство
Мистецтво
Математика
Природознавство
Технології
Здоров’я і фізична культура
Логічна послідовність вивчення предметів розкривається у відповідних навчальних програмах.
Рекомендовані форми організації освітнього процесу. Основними формами організації освітнього процесу є різні типи уроку: 
формування компетентностей;
розвитку компетентностей; 
перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей; 
корекції основних компетентностей; 
комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки тощо. 
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти. Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
-	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
-	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
-	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
-	якість проведення навчальних занять;
-	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
-	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
-	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
-	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
-	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.
Освітньою програмою закладу базової середньої освіти передбачено досягнення учнями результатів навчання (компетентностей), визначених Державним стандартом.

Додаток 4
 до наскрізної освітньої програми 
Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Освітня програма школи ІІІ ступеня 

У 2018/2019 навчальному році учні 10 класу будуть навчатися за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня (профільна середня освіта), розробленою на виконання Закону України «Про освіту» та постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392 «Про затвердження Державного стандарту базової та повної загальної середньої освіти».
Учні 11 класу будуть навчатися за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня (профільна середня освіта) розроблена на виконання Закону України «Про освіту» та постанови Кабінету Міністрів України від 14 січня 2004 року № 24 «Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти». 
Типова освітня програма профільної середньої освіти окреслює рекомендовані підходи до планування й організації закладом освіти єдиного комплексу освітніх компонентів для досягнення учнями обов’язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом базової та повної загальної середньої освіти
Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін. Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальному плані закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня . 
Навчальний план для 10-го класу закладу загальної середньої освіти розроблено відповідно до Державного стандарту, з метою його впровадження у частині повної загальної середньої освіти з 3 вересня 2018 року. Він містить загальний обсяг навчального навантаження та тижневі години на вивчення базових предметів, вибірково-обов’язкових предметів, профільних предметів і спеціальних курсів, а також передбачає години на факультативи, індивідуальні заняття тощо.
Очікувані результати навчання здобувачів освіти. Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель/вчителька у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.
№ з/п	Ключові компетентності	Компоненти	
1	Спілкування державною (і рідною — у разі відмінності) мовами	Уміння: ставити запитання і розпізнавати проблему; міркувати, робити висновки на основі інформації, поданої в різних формах (у текстовій формі, таблицях, діаграмах, на графіках); розуміти, пояснювати і перетворювати тексти задач (усно і письмово), грамотно висловлюватися рідною мовою; доречно та коректно вживати в мовленні термінологію з окремих предметів, чітко, лаконічно та зрозуміло формулювати думку, аргументувати, доводити правильність тверджень; уникнення невнормованих іншомовних запозичень у спілкуванні на тематику окремого предмета; поповнювати свій словниковий запас.
Ставлення: розуміння важливості чітких та лаконічних формулювань.
Навчальні ресурси: означення понять, формулювання властивостей, доведення правил, теорем	
2	Спілкування іноземними мовами	Уміння: здійснювати спілкування в межах сфер, тем і ситуацій, визначених чинною навчальною програмою; розуміти на слух зміст автентичних текстів; читати і розуміти автентичні тексти різних жанрів і видів із різним рівнем розуміння змісту; здійснювати спілкування у письмовій формі відповідно до поставлених завдань; використовувати у разі потреби невербальні засоби спілкування за умови дефіциту наявних мовних засобів; обирати й застосовувати доцільні комунікативні стратегії відповідно до різних потреб.
Ставлення: критично оцінювати інформацію та використовувати її для різних потреб; висловлювати свої думки, почуття та ставлення; ефективно взаємодіяти з іншими усно, письмово та за допомогою засобів електронного спілкування; ефективно користуватися навчальними стратегіями для самостійного вивчення іноземних мов; адекватно використовувати досвід, набутий у вивченні рідної мови та інших навчальних предметів, розглядаючи його як засіб усвідомленого оволодіння іноземною мовою.
Навчальні ресурси:підручники, словники, довідкова література, мультимедійні засоби, адаптовані іншомовні тексти.	
3	Математична компетентність	Уміння: оперувати текстовою та числовою інформацією; встановлювати відношення між реальними об’єктами навколишньої дійсності (природними, культурними, технічними тощо); розв’язувати задачі, зокрема практичного змісту; будувати і досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи у життєвих ситуаціях.
Ставлення: усвідомлення значення математики для повноцінного життя в сучасному суспільстві, розвитку технологічного, економічного й оборонного потенціалу держави, успішного вивчення інших предметів.
Навчальні ресурси: розв'язування математичних задач, і обов’язково таких, що моделюють реальні життєві ситуації	
4	Основні компетентності у природничих науках і технологіях	Уміння: розпізнавати проблеми, що виникають у довкіллі; будувати та досліджувати природні явища і процеси; послуговуватися технологічними пристроями.
Ставлення: усвідомлення важливості природничих наук як універсальної мови науки, техніки та технологій. усвідомлення ролі наукових ідей в сучасних інформаційних технологіях
Навчальні ресурси: складання графіків та діаграм, які ілюструють функціональні залежності результатів впливу людської діяльності на природу	
5	Інформаційно-цифрова компетентність	Уміння: структурувати дані; діяти за алгоритмом та складати алгоритми; визначати достатність даних для розв’язання задачі; використовувати різні знакові системи; знаходити інформацію та оцінювати її достовірність; доводити істинність тверджень.
Ставлення: критичне осмислення інформації та джерел її отримання; усвідомлення важливості інформаційних технологій для ефективного розв’язування математичних задач.
Навчальні ресурси: візуалізація даних, побудова графіків та діаграм за допомогою програмних засобів	
6	Уміння вчитися впродовж життя	Уміння: визначати мету навчальної діяльності, відбирати й застосовувати потрібні знання та способи діяльності для досягнення цієї мети; організовувати та планувати свою навчальну діяльність; моделювати власну освітню траєкторію, аналізувати, контролювати, коригувати та оцінювати результати своєї навчальної діяльності; доводити правильність власного судження або визнавати помилковість.
Ставлення: усвідомлення власних освітніх потреб та цінності нових знань і вмінь; зацікавленість у пізнанні світу; розуміння важливості вчитися впродовж життя; прагнення до вдосконалення результатів своєї діяльності.
Навчальні ресурси: моделювання власної освітньої траєкторії	
7	Ініціативність і підприємливість	Уміння: генерувати нові ідеї, вирішувати життєві проблеми, аналізувати, прогнозувати, ухвалювати оптимальні рішення; використовувати критерії раціональності, практичності, ефективності та точності, з метою вибору найкращого рішення; аргументувати та захищати свою позицію, дискутувати; використовувати різні стратегії, шукаючи оптимальних способів розв’язання життєвого завдання.
Ставлення: ініціативність, відповідальність, упевненість у собі; переконаність, що успіх команди – це й особистий успіх; позитивне оцінювання та підтримка конструктивних ідей інших.
Навчальні ресурси: завдання підприємницького змісту (оптимізаційні задачі)	
8	Соціальна і громадянська компетентності	Уміння: висловлювати власну думку, слухати і чути інших, оцінювати аргументи та змінювати думку на основі доказів; аргументувати та відстоювати свою позицію; ухвалювати аргументовані рішення в життєвих ситуаціях; співпрацювати в команді, виділяти та виконувати власну роль в командній роботі; аналізувати власну економічну ситуацію, родинний бюджет; орієнтуватися в широкому колі послуг і товарів на основі чітких критеріїв, робити споживчий вибір, спираючись на різні дані.
Ставлення: ощадливість і поміркованість; рівне ставлення до інших незалежно від статків, соціального походження; відповідальність за спільну справу; налаштованість на логічне обґрунтування позиції без передчасного переходу до висновків; повага до прав людини, активна позиція щодо боротьби із дискримінацією.
Навчальні ресурси: завдання соціального змісту	
9	Обізнаність і самовираження у сфері культури	Уміння: грамотно і логічно висловлювати свою думку, аргументувати та вести діалог, враховуючи національні та культурні особливості співрозмовників та дотримуючись етики спілкування і взаємодії; враховувати художньо-естетичну складову при створенні продуктів своєї діяльності (малюнків, текстів, схем тощо).
Ставлення:культурна самоідентифікація, повага до культурного розмаїття у глобальному суспільстві; усвідомлення впливу окремого предмета на людську культуру та розвиток суспільства.
Навчальні ресурси:математичні моделі в різних видах мистецтва	
10	Екологічна грамотність і здорове життя	Уміння: аналізувати і критично оцінювати соціально-економічні події в державі на основі різних даних; враховувати правові, етичні, екологічні і соціальні наслідки рішень; розпізнавати, як інтерпретації результатів вирішення проблем можуть бути використані для маніпулювання.
Ставлення:усвідомлення взаємозв’язку окремого предмета та екології на основі різних даних; ощадне та бережливе відношення до природніх ресурсів, чистоти довкілля та дотримання санітарних норм побуту; розгляд порівняльної характеристики щодо вибору здорового способу життя; власна думка та позиція до зловживань алкоголю, нікотину тощо. 
Навчальні ресурси: навчальні проекти, завдання соціально-економічного, екологічного змісту; задачі, які сприяють усвідомленню цінності здорового способу життя	

Такі ключові компетентності, як уміння вчитися, ініціативність і підприємливість, екологічна грамотність і здоровий спосіб життя, соціальна та громадянська компетентності можуть формуватися відразу засобами усіх окремих предметів. Виокремлення в навчальних програмах таких наскрізних ліній ключових компетентностей як «Екологічна безпека й сталий розвиток», «Громадянська відповідальність», «Здоров’я і безпека», «Підприємливість і фінансова грамотність» спрямоване наформування в учнів здатності застосовувати знання й уміння у реальних життєвих ситуаціях.
Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загально предметних компетентностей, окремих предметів та предметних циклів; їх необхідно враховувати при формуванні шкільного середовища.
Наскрізні лінії є соціально значимими надпредметними темами, які допомагають формуванню в учнів уявлень про суспільство в цілому, розвивають здатність застосовувати отримані знання у різних ситуаціях.
Навчання за наскрізними лініями реалізується насамперед через:
-	організацію навчального середовища — зміст та цілі наскрізних тем враховуються при формуванні духовного, соціального і фізичного середовища навчання;
-	окремі предмети — виходячи із наскрізних тем при вивченні предмета проводяться відповідні трактовки, приклади і методи навчання, реалізуються надпредметні, міжкласові та загальношкільні проекти. Роль окремих предметів при навчанні за наскрізними темами різна і залежить від цілей і змісту окремого предмета та від того, наскільки тісно той чи інший предметний цикл пов’язаний із конкретною наскрізною темою;
-	предмети за вибором; 
-	роботу в проектах; 
-	позакласну навчальну роботу і роботу гуртків.

Наскрізна лінія	Коротка характеристика	
Екологічна безпека й сталий розвиток	Формування в учнів соціальної активності, відповідальності та екологічної свідомості, готовності брати участь у вирішенні питань збереження довкілля і розвитку суспільства, усвідомлення важливості сталого розвитку для майбутніх поколінь.
Проблематика наскрізної лінії реалізується через завдання з реальними даними про використання природних ресурсів, їх збереження та примноження. Аналіз цих даних сприяє розвитку бережливого ставлення до навколишнього середовища, екології, формуванню критичного мислення, вміння вирішувати проблеми, критично оцінювати перспективи розвитку навколишнього середовища і людини. Можливі уроки на відкритому повітрі. 	
Громадянська відповідальність	Сприятиме формуванню відповідального члена громади і суспільства, що розуміє принципи і механізми функціонування суспільства. Ця наскрізна лінія освоюється в основному через колективну діяльність (дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо), яка поєднує окремі предмети між собою і розвиває в учнів готовність до співпраці, толерантність щодо різноманітних способів діяльності і думок. 
Вивчення окремого предмета має викликати в учнів якомога більше позитивних емоцій, а її зміст — бути націленим на виховання порядності, старанності, систематичності, послідовності, посидючості і чесності. Приклад вчителя покликаний зіграти важливу роль у формуванні толерантного ставлення до товаришів, незалежно від рівня навчальних досягнень.	
Здоров'я і безпека	Завданням наскрізної лінії є становлення учня як емоційно стійкого члена суспільства, здатного вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище. 
Реалізується через завдання з реальними даними про безпеку і охорону здоров’я (текстові завдання, пов’язані з середовищем дорожнього руху, рухом пішоходів і транспортних засобів). Варто звернути увагу на проблеми, пов’язані із ризиками для життя і здоров’я. Вирішення проблем, знайдених з «ага-ефектом», пошук оптимальних методів вирішення і розв’язування задач тощо, здатні викликати в учнів чимало радісних емоцій.	
Підприємливість і фінансова грамотність	Наскрізна лінія націлена на розвиток лідерських ініціатив, здатність успішно діяти в технологічному швидкозмінному середовищі, забезпечення кращого розуміння учнями практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо).
Ця наскрізна лінія пов'язана з розв'язуванням практичних завдань щодо планування господарської діяльності та реальної оцінки власних можливостей, складання сімейного бюджету, формування економного ставлення до природних ресурсів. 	

Необхідною умовою формування компетентностей є діяльнісна спрямованість навчання, яка передбачає постійне включення учнів до різних видів педагогічно доцільної активної навчально-пізнавальної діяльності, а також практична його спрямованість. Формуванню ключових компетентностей сприяє встановлення та реалізація в освітньому процесі міжпредметних і внутрішньопредметних зв’язків, а саме: змістово-інформаційних, операційно-діяльнісних і організаційно-методичних. Їх використання посилює пізнавальний інтерес учнів до навчання і підвищує рівень їхньої загальної культури, створює умови для систематизації навчального матеріалу і формування наукового світогляду. Учні набувають досвіду застосування знань на практиці та перенесення їх в нові ситуації. 
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття профільної середньої освіти. Профільна середня освіта здобувається, як правило, після здобуття базової середньої освіти. Діти, які здобули базову середню освіту та успішно склали державну підсумкову атестацію на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття профільної середньої освіти цього ж навчального року.
Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття профільної середньої освіти за інших умов.
Перелік освітніх галузей. Типову освітню програму укладено за такими освітніми галузями:
Мови і літератури 
Суспільствознавство
Мистецтво
Математика
Природознавство
Технології
Здоров’я і фізична культура
Логічна послідовність вивчення предметів розкривається у відповідних навчальних програмах.
Рекомендовані форми організації освітнього процесу. Основними формами організації освітнього процесу є різні типи уроку: 
-	формування компетентностей;
-	розвитку компетентностей; 
-	перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей; 
-	корекції основних компетентностей; 
-	комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки, прес-конференції, ділові ігри тощо. 
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти. Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
-	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
-	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
-	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
-	якість проведення навчальних занять;
- моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
-	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
-	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
-	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
-	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.
Освітня програма закладу базової середньої освіти передбачає досягнення учнями результатів навчання (компетентностей), визначених Державним стандартом.
Освітню програму закладу освіти та перелік освітніх компонентів, що передбачені відповідною освітньою програмою, оприлюднено на веб-сайті закладу освіти.

Додаток 5
 до наскрізної освітньої програми 
Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів	
Навчальний план для початкової школи
1 клас
(за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти І ступеня, затвердженою наказом МОН України №268 від 21.03.2018 «Про затвердження типових освітніх та навчальних програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти»,
відповідно НУШ-1 додатка 1 до наказу №268 від 21.03.2018р.)

Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	
	1
	
Українська мова	7	
Іноземна мова	2	
Математика	4	
Я досліджую світ* 	3	
Технологічна	1	
Мистецтво
	Образотворчемистецтво	1	
	Музичнемистецтво	1	
Фізична культура 	3	
Усього	19+3	
Додаткові години на вивчення предметів інваріантної складової, курсів за вибором, проведення індивідуальних консультацій та групових занять 	1

	
Курс за вибором «Основихристиянськоїетики»	1	
Гранично допустиме тижневе навчальне навантаження на учня 	20	
Сумарна кількість навчальних годин інваріантної і варіативної складових, що фінансується з бюджету (без урахування поділу класів на групи)	23	

Додаток 6
 до наскрізної освітньої програми 
                     Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів	
Навчальний план
Колиндянськоїзагальноосвітньої  школи  І-ІІІ ступенів
на 2018-2019 н.р.з українською  мовою навчання
(за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти І ступеня, затвердженою наказом МОН України № 407 від 20.04.2018 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти І ступеня»)

Освітні галузі	Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	
			2	3	4	
Мови і літератури	Українська мова		7+1	7	7	
(мовний і літературний компоненти)	Іноземна мова		2	2	2	
Математика	Математика		4	4	4	
Природознавство	Природознавство		2	2	2	
Суспільствознавство	Я у світі		-	1	1	
Мистецтво	Мистецтво/музичне мистецтво, образотворче мистецтво		1	1	1	
						
			1	1	1	
Технології	Трудове навчання		1	1	1	
	Інформатика		1	1	1	
Здоров’я і фізична культура	Основи здоров’я		1	1	1	
	Фізична культура **		3	3	3	
Усього			20+1+3	21+3	21+3	
Додаткові години на вивчення предметів інваріантної складової, курсів за вибором, проведення індивідуальних консультацій та групових занять 		2	2	2	
Курси за вибором:						
Основи християнської етики		1	1	1	
Гранично допустиме тижневе навчальне навантаження   на учня 		22	23	23	

Загальна кількість годин по школі		25	25	25	

Додаток 7
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської  ЗОШ І-ІІІ ступенів
Робочий навчальний план для 5-9-х класів 
Колиндянської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів 
на 2018-19 н. р. з вивченням двох іноземних мов
(за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня, затвердженою наказом МОН України № 405 від 20.04.2018 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня»)
Освітні галузі	Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	
		5	6	7	8	9	
Мови і літератури	Українська мова 	3,5  	3,5	2,5	2	2	
	Українська література	2	2	2	2	2	
	Перша іноземна мова(англійська)	3	2+1	2+1	2+1	2+1	
	Друга іноземна мова(польська або французька)	2	2	2	2	2	
	Зарубіжна література	2	2	2	2	2	
Суспільство -знавство	Історія України	1	1	1	1,5	1,5	
	Всесвітня історія	-	1	1	1	1	
	Основи правознавства 	-	-	-	-	1	
Мистецтво*	Музичне мистецтво	1	1	1	-	-	
	Образотворче мистецтво	1	1	1	-	-	
	Мистецтво	-	-	-	1	1	
Математика	Математика	4	4	-	-	-	
	Алгебра	-	-	2	2	2	
	Геометрія	-	 -	2	2	2	
Природознавство	Природознавство	2	-	-	-	-	
	Біологія	-	2	2	2	2	
	Географія	-	2	2	2	1,5	
	Фізика	-	-	2	2	3	
	Хімія	-	-	1,5	2	2	
Технології	Трудове навчання	2	2	1	1	1	
	Інформатика	1	1	1	2	  2	
Здоров’я і фізична культура	Основи здоров’я	1	1	1	1	1	
	Фізична культура**	3	3	3	3	3	
Разом	25,5+3	27,5+1+3	29+1+3	29,5+1+3	 31+1+3	
Додатковий час на навчальні предмети, факультативи, індивідуальні заняття та консультації	2,5	3,5	3	3,5	2	
Курс за вибором «Основи християнської етики»	1	1	1	1	-	
Курс за вибором «Початкова військова підготовка»	-	-	-	0,5	0,5	
Факультатив з основ здоров’я «Гармонія»	-	1	1
	-	-	
Факультатив«Основи християнської етики»	-	-	-	-	1	
Гранично допустиме навчальне навантаження	28	31	32	33	33	
Всього (без урахування поділу класів на групи)	25,5+1+3	27,5+3+3	29+3+3	29,5+2,5+3	31+2,5+3	
Загальна кількість годин по школі	29,5	33,5	  35	  35	  36,5	

Додаток 8
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Індивідуальний навчальний план
учениці з особливими освітніми потребами 10 класу 
Савіцької Катерини Петрівни
на 2018-2019н.р
(за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня, затвердженою наказом МОН України № 408 від 20.04.2018 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня», таблиця 2 (для 10-х класів, Державний стандарт 2011 року)
Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	
	10 клас	
Базові предмети		
Українська мова	1,5	
Українська література	1	
Перша іноземна (англ. мова)	1	
Друга іноземна (франц. мова)	1	
Зарубіжна  література	1	
Україна і світ (інтегрований курс)	Історія України	2
	
	Всесвітня історія		
Громадянська освіта	1	
Математика (алгебра  і початки аналізу та геометрія)	2	
Біологія і екологія	1	
Географія	0,5	
Фізика і астрономія	1,5	
Хімія 	0,5	
Вибірково-обов’язкові предмети		
Технології	1	
Інформатика	0,5	
Мистецтво	0,5	
Разом	16	

Додаток 9
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Індивідуальний навчальний план
учня 10 класу Колиндянської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів
Варфоломєєва Богдана
на 2018-2019н.р
 (за Типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня, затвердженою наказом МОН України № 408 від 20.04.2018 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня», таблиця 2 (для 10-х класів, Державний стандарт 2011 року)

Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	
	10 клас	
Базові предмети		
Українська мова	1	
Українська література	1	
Іноземна мова (англ. мова)	1	
Зарубіжна  література	1	
Україна і світ (інтегрований курс)	Історія України	1	
	Всесвітня історія		
Громадянська освіта	1	
Математика (алгебра  і початки аналізу та геометрія)	2	
Біологія і екологія	0,5	
Географія	0,5	
Фізика і астрономія			0,5	
Хімія 	0,5	
Захист Вітчизни	0,5	
Фіична культура	0,5	
Вибірково-обов’язкові предмети		
Технології	0,5	
Інформатика	0,5	
Разом	12	

Додаток 10
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Індивідуальний навчальний план
учня з особливими освітніми потребами 7 класу
Сокола Дмитра Валентиновича,
на 2018-2019н.р
/  за Типовою освітньою програмою для дітей з порушенням опорно-рухового апарату в поєднанні з інтелектуальним порушенням, затвердженою наказом МОН України № 813 від 26.07.2018р, таблиця №15/
Освітні галузі	Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень 	
		7 клас	
Мови і література	Українська мова	2	
	Українська література 	1,5	
Математика 	Математика 	2	
Суспільствознавство 	Історія України	0,5	
Природознавство	Природознавство	0,5	
	Географія	0,5	
	Фізика і хімія в побуті	1	
Мистецтво 	Музичне мистецтво	0,5	
	Образотворче мистецтво 	0,5	
Технології 	Трудове навчання	2	
	Основи здоров’я	0,5	
	Фізична культура	1	
	Інформатика	0,5	
Корекційно-розвиткові заняття	Соціально-побутове орієнтування	1	
Разом		14	

Додаток 11
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів
Індивідуальний навчальний план
учня з особливими освітніми потребами 5 класу
Бубля Артема Олеговича,
на 2018-2019н.р
/за Типовою освітньою програмою для дітей з інтелектуальним порушенням, затвердженою наказом МОН України № 813 від 26.07.2018р, таблиця №18/
Освітні галузі	Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень 	
		5 клас	
Мови і література	Українська мова	2	
	Українська література 	2	
Математика 	Математика 	2	
Суспільствознавство 	Я у світі	0,5	
Природознавство	Природознавство	0,5	
Мистецтво 	Музичне мистецтво	0,5	
	Образотворче мистецтво 	0,5	
Технології 	Трудове навчання	3	
	Основи здоров’я	0,5	
	Фізична культура	1	
	Інформатика	0,5	
Корекційно-розвиткові заняття	Соціально-побутове орієнтування	1	
Разом		14	

Додаток 12
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Навчальний план
за інклюзивною формою навчання 
учениці 4 класу Колиндянської загальноосвітньої школи I –III ступенів
Ткачук Світлани
на 2018-2019н.р. за програмою для дітей з затримкою психічного розвитку з українською мовою навчання
(за Типовою освітньою програмою для дітей із ЗПР на 2018-2019н.р
/ затвердженою наказом МОН України № 693 від 25.06.2018р., таблиця №10
Освітні галузі	Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	
		Типовий навчальний план для ЗНЗ	Скоригований навчальний план для інклюзивного навчання	
Мови і літератури	Українська мова	7	6	
(мовний і літературний компоненти)	Іноземна мова	2	2	
Математика	Математика	4	4	
Природознавство	Природознавство	2	1,5	
Суспільствознавство	Я у світі	1	1	
Мистецтво	Мистецтво/музичне мистецтво,

образотворче мистецтво 	1	1	
				
		1	1	
Технології	Трудове навчання	1	1	
	 Інформатика	1	1	
Здоров'я і фізична культура	Основи здоров'я	1	1	
	Фізична культура 	3	1,5	
Усього		21+3	21	
Додаткові години на вивчення предметів інваріантної складової, курсів за вибором, проведення індивідуальних консультацій та групових занять 	3	3	
Курс за вибором «Основи християнської етики»	1	1	
Гранично допустиме тижневе навчальне навантаження   на учня 	23	21+1+3	
Сумарна кількість навчальних годин інваріантної і варіативної складових, що фінансується з бюджету (без урахування поділу класів на групи)	25	25	

Додаток 13
 до наскрізної освітньої програми 
                                                                                                  Колиндянської ЗОШ І-ІІІ ступенів

Навчальний план
за інклюзивною формою навчання  учениці 6 класу
 Колиндянської загальноосвітньої школи I –III ступенів
Іванців Анастасії
на 2018-2019н.р. за програмою для дітей з затримкою психічного розвитку з українською мовою навчання
 (за Типовою освітньою програмою, затвердженою наказом МОН України № 627 
 від 12.06. 2018 р.,зі змінами наказ МОНУ №815 від 26.07.2018, таблиця 16) 
Освітні галузі	Навчальні предмети 	Кількість годин на тиждень у класах	
		Типовий навчальний план для ЗНЗ	Типовий навчальний план для ЗНЗ	
Мови і літератури	Українська мова 	3,5	3	
	Українська література	2	2	
	Перша іноземна мова(англійська)	2+1	1	
	Друга іноземна мова(французька)	2	1	
	Зарубіжна література	2	1	
Суспільство -знавство	Історія України	1	1	
	Всесвітня історія	1	1	
	Основи правознавства 	-	-	
Мистецтво*	Музичне мистецтво	1	0,5	
	Образотворче мистецтво	1	0,5	
	Мистецтво	-	-	
Математика	Математика	4	4	
	Алгебра	-	-	
	Геометрія	-	-	
Природознавство	Природознавство	-	-	
	Біологія	2	2	
	Географія	2	2	
	Фізика	-	-	
	Хімія	-	-	
Технології	Трудове навчання	2	2	
	Інформатика	1	1	
Здоров’я і фізична культура	Основи здоров’я	1	1	
	Фізична культура**	3	2	
Разом	27,5+1+3	25	
Додатковий час на навчальні предмети, факультативи, індивідуальні заняття та консультації	3,5	-	
Курс за вибором «Основи християнської етики»	1	-	
Курс за вибором «Початкова військова підготовка»	-	-	
Факультатив з основ здоров’я	1	-	
Гранично допустиме навчальне навантаження	31	25	
Всього (без урахування поділу класів на групи)	27,5+3+3	-	
Загальна кількість годин по школі	33,5	25